Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. až 3. štvrťroku 2005, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2005 a prognóza na 1. štvrťrok 2006  (1)

Medziročný rast hrubého domáceho produktu (2) sa podľa spresneného odhadu oproti 1. polroku tohto roka zrýchlil v 3. štvrťroku v stálych cenách na 6,2 % (najvyšší medziročný prírastok od 1. štvrťroka 1998). V priemere za tri štvrťroky dosiahol objem vytvoreného HDP 1 055,7 mld. Sk, čo bolo o 5,5 % viac ako pred rokom (v bežných cenách o 8,2 %). V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2004 sa jeho dynamika zrýchlila o 0,1 p. b.

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 951,1 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 5,4 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku vzrástol o 0,1 p. b. na 60,6 %. 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela s rastom pridanej hodnoty v stavebníctve o 14,4 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 11,8 %, obchode o 11,2 %, pôdohospodárstve o 8,5 %, priemysle o 6,8 %, ostatných spoločenských službách o 5,9 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 2,9 % a vo verejnej správe a obrane o 2,8 %. Nižšia ako pred rokom bola v školstve o 12,3 %, vo finančnom sprostredkovaní o 10,7 %, v zdravotníctve a sociálnej pomoci o 10,1 % a v hoteloch a reštauráciách o 1,4 %. 

V odvetví priemyslu vzrástla pridaná hodnota v priemyselnej výrobe (o 7,6 %), v ťažbe nerastných surovín (o 6,8 %) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 1,6 %). Jej vývoj v priemyselnej výrobe podporil hlavne rast pridanej hodnoty vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 38,3 %) a vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 12,6 %). Vo výrobe kovov a kovových výrobkov zostala na minuloročnej úrovni. Znížila sa v produkcii výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 0,6 %).

Vývoj z hľadiska spotreby ovplyvnilo medziročné spomalenie rastu zahraničného dopytu na 9,4 % (o 2,8 p. b.) a zrýchlenie rastu domáceho dopytu na 5,8 % (o 0,5 p. b.). K vyššej dynamike domáceho dopytu prispeli všetky jeho hlavné zložky, relatívne najviac vzrástla tvorba hrubého kapitálu o 8,7 % (tvorba hrubého fixného kapitálu o 11,4 %). Vplyvom zvýšenia reálnej mzdy sa zrýchlil rast konečnej spotreby domácností na 5,8 %. Konečná spotreba verejnej správy sa medziročne zvýšila o 1,1 %. Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam o 3,4 % (tvorila 0,9 % HDP).

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 304,4 mld. Sk, v tom objem hrubého fixného kapitálu 271,1 mld. Sk a zmena stavu zásob 33,3 mld. Sk. K dynamickému vývoju investičného dopytu prispel vyšší rast fixných investícií sprevádzaný zvyšovaním stavu zásob.

Objem hrubého fixného kapitálu vzrástol o 11,4 % (v bežných cenách o 14,3 %). Tvorba fixných investícií bola ovplyvnená najmä investovaním do nových fixných aktív (rast o 11,9 % na 274,1 mld. Sk). Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku klesol (o 7,6 % na 29,5 mld. Sk). 

Do strojov sa investovalo 158,2 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 118,7 mld. Sk) a do stavieb 95,2 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 16,4 mld. Sk). Na získanie ostatných produktov dlhodobej spotreby sa vynaložilo 16,3 mld. Sk a produktov pôdohospodárstva 1,4 mld. Sk. Medziročné tempo rastu hrubých investícií do stavieb (18,9 %) bolo rýchlejšie ako do strojov (8,9 %). Investície do stavieb vzrástli v dôsledku vyššej alokácie investičných prostriedkov do budov na bývanie (o 10,9 %) a ostatných stavieb (o 20,6 %). V oblasti strojov pokračoval rast investícií do kovových výrobkov a strojov (o 9,4 %) a do dopravných zariadení (o 7,5 %). Objem ostatných dlhodobých výrobkov tvoriacich fixné aktíva vzrástol o 7 %.

Stav zásob sa zvýšil od začiatku roka v bežných cenách o 33,3 mld. Sk. V ich zmene sa premietol rast zásob nedokončenej výroby (o 30,1 %), materiálu (o 15,5 %), stavu zvierat (o 9,4 %) a tovaru (o 2,4 %). (3)

Konečná spotreba domácností oproti 1. až 3. štvrťroku 2004 vzrástla v bežných cenách o 8,8 % na 591,6 mld. Sk. Vývoj bol pozitívne ovplyvnený rastom hrubého disponibilného dôchodku (o 8,7 %), ktorý bol podporený rýchlejším rastom bežných príjmov (o 8 %) ako bežných výdavkov (o 5,8 %). Spotreba reflektovala aj na výrazné zvýšenie odmien zamestnancov o 8,9 % (pri raste hrubých miezd a platov o 10,7 %). Na reálny rast konečnej spotreby domácností pôsobilo zníženie inflácie na 2,5 % (z 8 % v 1. až 3. štvrťroku 2004).

V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 24,9 %, výdavky na bývanie 22,4 %, na odievanie a obuv, nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností zhodne 12 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 19,4 %, na odievanie a obuv a na rekreáciu a kultúru zhodne o 12,4 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností 5,5 %. 

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežného odhadu medziročne vzrástla v bežných cenách o 5,5 % na 181,9 mld. Sk. 

Podiel konečnej spotreby verejnej správy na HDP sa znížil o 0,7 p. b. na 16,7 %. V jej štruktúre tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 42,4 %, spotrebu fixného kapitálu 30,2 % a medzispotrebu 24,6 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 46,9 % a na kolektívnu spotrebu 53,1 %.

V zahranično-obchodnej činnosti  zameranej na  tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (4) pasívne saldo v objeme 30,5 mld. Sk (o 10,3 mld. Sk vyššie ako v 1. až 3. štvrťroku 2004). Jeho výšku ovplyvnilo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov v objeme 41,1 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb 10,6 mld. Sk.  

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne vzrástla na 77,1 % (o 0,9 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) sa zvýšila na 79,9 % (o 1,6 p. b.) hlavne vplyvom vyššieho dovozu investícií.

Z hľadiska základných agregátov tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu v bežných cenách súvisel s rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 7,2 %, odmien zamestnancov o 8,9 % a celkových daní z produktov a produkcie (znížených o subvencie) o 10,5 %.

Vo vývoji sa premietol rast podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 10,9 % (o 0,2 p. b.) a podielu odmien zamestnancov na 37,8 %. Hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky tvorili 51,3 %.

Zamestnanosť podľa ESNÚ 95 (5) dosiahla 2 076 tis. osôb, z toho bolo 1 805 tis. zamestnancov. V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2004 vzrástla celková zamestnanosť o 1,2 % pri zvýšení počtu zamestnancov o 0,1 %. 

Celková spotreba fixného kapitálu sa odhaduje na 224 mld. Sk. Čistý domáci produkt medziročne vzrástol v bežných cenách o 9 % na 831,7 mld. Sk. Hrubý národný dôchodok sa medziročne zvýšil v bežných cenách o 5,8 % na 1 018 mld. Sk. (6)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 803,4 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 193,2 mld. Sk a na ďalšie použitie im zostal hrubý disponibilný dôchodok v objeme 610,2 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 26,2 mld. Sk. Oproti 1. až 3. štvrťroku 2004 boli nominálne vyššie bežné príjmy domácností o 8 % (reálne vzrástli o 5,4 %) a bežné výdavky o 5,8 % (reálne vzrástli o 3,2 %). Objem hrubých úspor domácností prevýšil vlaňajšiu úroveň o 31,6 % pri raste podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,8 p. b. na 4,3 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov vytvorili korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov zisk v objeme 162,7 mld. Sk. (7) Podstatnou mierou k nemu prispeli podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe (57 mld. Sk), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (35 mld. Sk) a v obchode (31,9 mld. Sk). V nehnuteľnostiach a prenájme sa vytvoril zisk 15,6 mld. Sk, doprave, poštách a telekomunikáciách 14,6 mld. Sk, stavebníctve 9,1 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 1,7 mld. Sk, ostatných spoločenských službách 1,5 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 1,1 mld. Sk a v lesníctve, rybolove a chove rýb 1 mld. Sk. Poľnohospodárstvo vykázalo stratu 3,8 mld. Sk, zdravotníctvo a sociálna pomoc 2 mld. Sk a školstvo 0,04 mld. Sk.

Celková tvorba zisku korporácií nefinančného sektora medziročne vzrástla o 10,2 %. Na raste zisku (o 15,1 mld. Sk) sa najviac podieľal jeho prírastok v doprave, poštách a telekomunikáciách (5,5 mld. Sk), priemyselnej výrobe (4,4 mld. Sk, z toho vo výrobe kovov a kovových výrobkov 6,9 mld. Sk) a v nehnuteľnostiach a prenájme (4 mld. Sk). Strata v poľnohospodárstve vzrástla (o 3,1 mld. Sk).

Korporácie finančného sektora dosiahli zisk v úhrne 36,7 mld. Sk (o 31,3 mld. Sk vyšší ako v 1. až 3. štvrťroku 2004). Ovplyvnila ho najmä zmena trendu vo vývoji hospodárskeho výsledku finančných inštitúcií, ktoré po minuloročnom zápornom výsledku dosiahli zisk 27,1 mld. Sk. Zisk ostatných finančných sprostredkovateľov tvoril 7,2 mld. Sk (medziročný rast o 1,7 mld. Sk) a poisťovacích korporácií a penzijných fondov 2,4 mld. Sk (ich objem sa medziročne takmer nezmenil).

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (8) skončilo k 30. septembru 2005 schodkom 8,1 mld. Sk (znamenal 0,8 % z hrubého domáceho produktu). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 188,6 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 196,7 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 15,8 mld. Sk (o 9,1 %). Vývoj pozitívne ovplyvnil najmä rast daňových príjmov o 11 mld. Sk, v menšej miere aj grantov a transferov o 4,3 mld. Sk a nedaňových príjmov o 2 mld. Sk. Najviac prostriedkov z daňových príjmov bolo získaných na dani z pridanej hodnoty pri medziročnom raste o 16,7 mld. Sk. Výber daní z príjmov právnických osôb vzrástol o 9,7 mld. Sk a spotrebných daní o 4,8 mld. Sk. Najviac poklesli príjmy z dane z príjmov fyzických osôb o 15 mld. Sk.

Oproti alikvotnému podielu ročného rozpočtovaného objemu boli príjmy štátneho rozpočtu nižšie o 4,3 mld. Sk a výdavky o 42,3 mld. Sk.

Medziročný rast inflácie sa spomalil z 2,8 % v 1. štvrťroku na 2,1 % v 3. štvrťroku. Jej úroveň v júli a v auguste (2 %) bola najnižšia od júla 2002, kedy dosiahla rovnakú hodnotu. V priemere za 1. až 3. štvrťrok bola medziročná inflácia 2,5 % (o 5,5 p. b. nižšia ako vlani). Rast regulovaných cien sa spomalil na 7,2 % (o 8 p. b.) a jadrovej inflácie na 1 % (o 1,8 p. b.).

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu septembra 2005 v porovnaní s rovnakým obdobím vlani vyššia o 4,2 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 20,6 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze sa znížil o 5,9 % v dôsledku poklesu vkladov v cudzej mene o 13 % a termínovaných vkladov o 4,1 %. Celkový objem korunových úverov sa zvýšil o 20,6 %. Výrazne sa zvýšili úvery obyvateľstvu, úvery pre podniky vzrástli miernejšie. (9)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. až 3. štvrťroku v Slovenskej republike narodilo 41 449 živých detí (o 323 viac ako v 1. až 3. štvrťroku 2004) a zomrelo 39 431 osôb (o 1 284 viac). Prirodzený prírastok obyvateľstva medziročne klesol o 961 na 2 018 osôb. Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 2 625 osôb (prisťahovalo sa 3 973 a vysťahovalo sa 1 348 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva Slovenska dosiahol 4 643 (o 190 menej ako vlani).

K 30. septembru 2005 mala Slovenská republika 5 389 465 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,5 %.

Medziročný rast zamestnanosti pokračoval aj v 3. štvrťroku 2005. Podľa výberového zisťovania pracovných síl (10) v hospodárstve pracovalo v priemere za 1. až 3. štvrťrok 2 203,3 tis. osôb, z toho bolo 1 916 tis. zamestnancov, 206,1 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 71,7 tis. podnikateľov so zamestnancami a 1,7 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. 

Celkový počet pracujúcich osôb bol v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2004 vyšší o 2 % (o 42,8 tis.) pri raste počtu podnikateľov bez zamestnancov o 14,2 % (o 25,7 tis.), podnikateľov so zamestnancami o 1,1 % (o 0,8 tis.) a zamestnancov o 0,8 % (o 15,8 tis.). 
   
Miera zamestnanosti (vo vekovej skupine 15-64 ročných) (11) sa zvýšila o 0,7 p. b. na 57,4 %.

Pozitívny trend vývoja zamestnanosti potvrdzujú aj výsledky zo štatistického výkazníctva. Najviac vzrástla zamestnanosť v priemysle (o 18,6 tis.), obchode (o 10,7 tis.), nehnuteľnostiach a prenájme (o 10,2 tis.). Vyššia bola aj v stavebníctve (o 8,9 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 6,3 tis. osôb), ostatných spoločenských službách (o 3,6 tis.), hoteloch a reštauráciách (o 1,4 tis.) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,3 tis.). Nižší ako vlani bol počet zamestnaných v poľnohospodárstve (o 6,4 tis. osôb), školstve (o 4,6 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4,3 tis.) a v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 2,1 tis.).

K 30. septembru 2005 bolo v národnom hospodárstve k dispozícii 15 101 voľných pracovných miest (12) (novovytvorených, neobsadených a uvoľnených). Oproti rovnakému obdobiu minulého roka ich počet vzrástol o 33,7 %. Najvyšší medziročný prírastok bol v stavebníctve (123 %) a v priemyselnej výrobe (116,9 %). Rýchlejšie ako v priemere rástol aj v hoteloch a reštauráciách (o 92,3 %), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 80,6 %) a v obchode (o 47,5 %). Znížil sa počet voľných pracovných miest v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 21,6 %), školstve (o 18,8 %) a v ťažbe nerastných surovín (o 4,4 %).

Podľa výberového zisťovania pracovných síl klesla nezamestnanosť (13) v priemere za 1. až 3. štvrťrok medziročne o 11,3 % na 434,1 tis. osôb (v 3. štvrťroku o 11,1 %). Miera nezamestnanosti sa znížila o 2 p. b. na 16,4 % (v 3. štvrťroku dosiahla 15,6 %, čo bola najnižšia úroveň od 1. štvrťroka 1999).    

Nezamestnanosť sa znížila vo väčšine odvetví, pri najväčšom medziročnom poklese počtu osôb, ktoré naposledy pracovali v priemysle (o 16,4 tis.) a v ostatných spoločenských službách (o 10,8 tis.). Nižší bol aj počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v stavebníctve (o 8,2 tis. osôb), obchode (o 7,6 tis.), pôdohospodárstve (o 5,5 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4,1 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 3,1 tis.), v hoteloch a reštauráciách a v nehnuteľnostiach a prenájme (zhodne o 2 tis.) a v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 0,6 tis.). Zvýšil sa počet nezamestnaných s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 2,2 tis.), osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 1,5 tis.), naposledy pracujúcich v školstve (o 0,9 tis.) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,7 tis.). 

Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca hospodárstva v 1. až 3. štvrťroku dosiahla 16 527 Sk. Nominálne medziročne vzrástla o 9,4 % a reálne o 6,7 %. Oproti 1. až 3. štvrťroku 2004 sa tempo rastu v nominálnom vyjadrení spomalilo o 0,4 p. b. a v reálnom vyjadrení zrýchlilo o 5 p. b. (vplyvom nižšieho rastu spotrebiteľských cien).  

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (35 140 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (25 058 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (20 053 Sk), verejná správa a obrana (19 842 Sk), ťažba nerastných surovín (18 512 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (18 386  Sk), priemyselná výroba (17 022 Sk) a obchod (16 742 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (12 720 Sk), poľnohospodárstve (12 890 Sk), zdravotníctve a sociálnej pomoci (12 998 Sk) a v ostatných spoločenských službách (13 001 Sk). (14)  

Relatívne najrýchlejšie rástla priemerná mesačná nominálna mzda v školstve (o 11,1 %), vo verejnej správe a obrane (o 10 %) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 9,6 %). V ostatných odvetviach bol prírastok nižší ako v priemere za hospodárstvo -  v hoteloch a reštauráciách sa zvýšila o 9 %, obchode o 8,7 %, poľnohospodárstve a v nehnuteľnostiach a prenájme zhodne o 8,1 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 8 %, priemyselnej výrobe a v doprave, poštách a telekomunikáciách zhodne o 7,6 % a v ostatných spoločenských službách o 7,1 %. Najnižší medziročný prírastok mali mzdy zamestnancov v stavebníctve 6,1 %, v ťažbe nerastných surovín a vo finančnom sprostredkovaní zhodne 6,9 %.

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila vo všetkých odvetviach.

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 15 % na 15 651 Sk, v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 6,5 % na 18 775 Sk, v rozpočtových organizáciách o 11,9 % na 14 983 Sk a v príspevkových organizáciách o 6,2 % na 14 132 Sk.

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa rovnako ako v prognóze zo septembra t. r. očakáva v roku 2005 priemerná ročná miera inflácie 2,7 %. Upresňuje sa predpokladaný medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách na 5,7 %, rast zamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl na 1,8 % a zníženie počtu nezamestnaných na 10,5 % (430 tis. osôb). Miera nezamestnanosti by podľa upresnenej prognózy mala v priemere za rok 2005 dosiahnuť 16,3 %. Priemerná mesačná nominálna mzda by mala vzrásť o 9,1 % na 17 260 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien sa očakáva medziročný rast reálnej mzdy o 6,2 %.

V 1. štvrťroku 2006 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,7 %. Miera inflácie v marci 2006 oproti marcu 2005 sa očakáva vo výške 4,9 %. Na trhu práce (podľa  výberového  zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 1 % pri poklese počtu nezamestnaných o 10,2 % na 415 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. štvrťrok 2006 vo výške 15,9 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 17 200 Sk s medziročným prírastkom 7,4 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by medziročne vzrástla o 2,7 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 50. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2005. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2005 o 1 deň nižší ako v 1. až 3. štvrťroku 2004.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby (aj jej jednotlivých zložiek) a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 1.1.2005 v bežných cenách.

(4) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(5) Podľa ESNÚ 95 je zamestnanosť (počet zamestnancov a samozamestnávateľov) vyjadrená v domácom koncepte (podľa VZPS v národnom koncepte). Domáci koncept zohľadňuje úpravu o položky ako počty rezidentov pracujúcich v zahraničí, nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia, zamestnancov v kolektívnych domácnostiach, žien na materskej dovolenke a pod.

(6) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(9) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu.

(11) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(12) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených pracovných miest k poslednému dňu štvrťroka, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. 

(13) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(14)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za 1. až 3. štvrťrok 2005 len 74 zamestnancov, preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny. Z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod