MINISTERSTVO  ŠKOLSTVA  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY
Stratégia informatizácie regionálneho školstva

február 2008

1.	Úvod
2.	Východiská a SWOT analýza
3.	Ciele
3.1.	Špecifické ciele pre pilier obsah
3.2.	Špecifické ciele pre pilier ľudia
3.3.	Špecifické ciele pre pilier infraštruktúra
3.4.	Výskum, meranie a zodpovednosť
4.	Riadenie
5.	Finančné zabezpečenie
6.	Úprava právnych noriem
7.	Záver
8.	Vysvetlivky
  
  PRÍLOHY
  Príloha č.1 – SWOT analýza 
  Príloha č.2 – Finančný rozpočet s komentárom
 
1.	Úvod
V predkladanom materiáli vychádzame z celospoločenskej potreby informatizovať spoločnosť a zo skutočnosti, že sa slovenskej spoločnosti nedarí držať krok s vyspelými krajinami. Keďže to spôsobuje nevyužívanie všetkých možností pre ďalšiu dynamizáciu ekonomického rastu, a teda prosperity národa, ohrozuje sa tým najmä budúcnosť mladej generácie. Na tomto mieste môžeme konštatovať, že informatizovať vzdelávanie v rezorte školstva je potrebné a že si to vedúci činitelia uvedomujú.
Vláda SR vo svojom Programovom vyhlásení v auguste 2006 proklamuje „vytvoriť predpoklady na systémovú zmenu v obsahovej náplni školstva spojenú s prehĺbením jazykovej prípravy, rozvojom počítačovej gramotnosti a komunikačných schopností, s podstatne rozsiahlejším využitím moderných didaktických pomôcok, najmä informačných technológií a multimediálnej techniky vo vyučovacom procese.“
Zmocnenie Ministerstva školstva SR na vypracovanie stratégie vyplýva z plnenia Uznesenia č. 43 z 21. 1. 2004, ktorým bola prijatá stratégia informatizácie spoločnosti v podmienkach SR a jej Akčný plán podľa jeho aktualizácií, ktoré boli následne prijaté Uzneseniami vlády č. 669/2005, č. 311/2006 a č. 395/2007.
2.	Východiská a SWOT analýza
Na prelome storočí sme boli svedkami toho, že vplyvom nových vedeckých výsledkov a ich rýchleho sprístupňovania a prenášania do inovačných procesov prostriedkami informačných a komunikačných technológií nastáva transformácia z priemyselnej spoločnosti na informačnú spoločnosť. Čoraz viac sa spájajú technológie s pojmami ako vedomosť a poznatok, pretože toto spojenie má priamy dosah na ekonomiku krajiny. Tvorba, šírenie a využívanie nových poznatkov a informácií prostriedkami informačných a komunikačných technológií (ďalej len IKT) podstatne napomáha zvyšovaniu produktivity práce.
Tento fenomén podporil vznik nového termínu „vedomostná ekonomika“ (knowledge economy - Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj – OECD, 1996). Zamestnávatelia vyhľadávajú takých zamestnancov, ktorí sú schopní vyberať podstatné informácie, analyzovať údaje, pracovať tímovo a sú flexibilní. Zvlášť ohodnotená je schopnosť využívať informácie na riešenie problémov a na tvorbu nových poznatkov. Tento spoločensko-ekonomický rozvoj vyžaduje, aby boli ľudia schopní nadobúdať nové zručnosti v závislosti od meniacich sa podmienok a učiť sa celý život, t. j. aby sa stali „celoživotnými študentmi“ (OECD, 2001).
Jednou z ťažiskových požiadaviek rozvoja informačnej spoločnosti je zaručiť prístup k informáciám, t. j. použiteľnosť informačných služieb pre všetkých občanov. Dostupnosť informácií a ľahká použiteľnosť informačných služieb by mali zabrániť vzniku dvoch kategórií občanov, tých, ktorí majú prístup k IKT a tých, ktorí ho nemajú. Predpokladom na splnenie tejto požiadavky je zabezpečiť základné vzdelanie každého občana v oblasti digitálnej gramotnosti. Pomerne silný tlak vyvíja v tomto smere na svoje členské štáty aj Európska únia. Podľa hodnotiacej správy eEurope+ však Slovenská republika v mnohých parametroch tohto procesu zaostáva. Digitálna gramotnosť sa chápe ako schopnosť porozumieť informáciám a používať ich v rôznych formátoch z rôznych zdrojov, ktoré sa prezentujú prostredníctvom IKT.
Ak sa proces informatizácie spoločnosti realizuje nedôsledne, povrchne alebo oneskorene, môže to mať aj politické, ekonomické, sociálne a etické dôsledky v polarizácii spoločnosti t. j. dochádza ku vzniku spomenutých dvoch kategórií občanov, digitálne gramotných a digitálne negramotných. Vo svete prichádza z toho dôvodu k polarizácii krajín. Krajiny OECD, ktoré majú 17 % svetového obyvateľstva, pokrývajú 93 % trhu s IKT, zatiaľ čo zvyšok sveta s 83 % obyvateľstva sa na ňom podieľa iba 7 %. Citujeme zo zdroja uvedeného nižšie: „Najmä digitálnu negramotnosť treba v tomto kontexte vnímať ako nový hnací motor chudoby, pretože znižuje šance na kvalitné vzdelanie (vzdelávací proces je čoraz náročnejší na zvládanie IKT), na atraktívne, resp. náročnejšie a tým aj dobre ohodnotené zamestnanie, na zvýšenie konkurencieschopnosti, na zvyšovanie kvalifikácie a špecializácie, na majetok či vyšší spoločenský status.“ Na meranie úrovne digitálnej gramotnosti sa používa ukazovateľ – index digitálnej gramotnosti (DLI). V starých členských štátoch EÚ, tzv. EÚ-15 bol v r. 2003 index DLI 0,8. Slovensko dosiahlo index v r. 2005 DLI 0,33, na porovnanie Česká republika 0,6 a Slovinsko 0,7. Náš výsledok znamená, ako keby sme zo 100 bodov získali 33. Po dvoch rokoch opakovaný výskum na Slovensku zaznamenal pokrok v indexe DLI na hodnotu 0,37. (zdroj Marián Velšic, Digitálna gramotnosť na Slovensku, IVO 2007, 2005).
Ak vychádzame zo zistení pedagogického výskumu, politických cieľov a priorít rozvoja informačnej spoločnosti, požadujeme od modernej školy 21. storočia, aby všetci žiaci mali každodenný prístup k on-line informáciám a poznatkom a aby im boli ponúkané lepšie služby v oblasti vzdelávania.
Plán na dosiahnutie určitých stanovených cieľov na obdobie do roku 2011 vychádza zo Stratégie informatizácie spoločnosti v podmienkach Slovenskej republiky z januára 2004 a je postavený na troch pilieroch:
•	obsah,
•	ľudia,
•	infraštruktúra.
Veľa krajín podporuje inovácie vo vyučovaní s podporou IKT, využívanie nových možností foriem vzdelávania, ktoré ponúkajú IKT. Veľmi produktívne je spojenie reformy vzdelávania so súčasnými plánmi na využitie IKT. Tento prístup umožňuje plánovať používanie IKT na základe predstáv o vyučovaní a tomu podriadiť nákup, údržbu a tiež obnovu týchto technológií.
SWOT analýza pri návrhu Stratégie informatizácie regionálneho školstva má pomôcť spracovať víziu a návrh implementácie IKT do regionálneho školstva. Silné a slabé stránky predstavujú vnútornú analýzu regionálneho školstva v oblasti IKT. Mali by tu byť silné stránky, ktoré treba budovať a slabé stránky, ktoré treba odstraňovať. Príležitosti a riziká predstavujú vonkajšiu analýzu. Vonkajšie vplyvy a ich pravdepodobné účinky sú dôležité pri tvorbe stratégie, pretože existujú bez ohľadu na ňu. Treba využívať príležitosti a vyrovnať sa s rizikami vonkajšieho prostredia. 
SWOT analýza tvorí Prílohu č. 1.
Návrh Stratégie informatizácie regionálneho školstva je v súlade so strategickými dokumentmi a politikami SR a rešpektuje predpokladanú synergiu najmä medzi Operačným programom Vzdelávanie a ďalšími príslušnými operačnými programami. Uznesením vlády č. 1004 zo 6. decembra 2006, ktorým bol schválený návrh Operačného programu Informatizácia spoločnosti sa v návrhu uvádza, že opatrenia Operačného programu Informatizácia spoločnosti budú nepriamo, prostredníctvom vplyvov napĺňať priority Národnej stratégie trvaloudržateľného rozvoja/Akčný plán trvaloudržateľného rozvoja v r. 2005-2010 predovšetkým v oblasti informatizácie školstva:
•	
podporiť aktívne využívanie IKT vo vyučovacom procese 
•	zabezpečiť počítačovú gramotnosť učiteľov na všetkých stupňoch škôl na požadovanej úrovni 
•	priblížiť sa k európskemu priemeru vo vybavenosti IKT na školách 
•	prípraviť Stratégiu informatizácie regionálneho školstva v SR.

3.	Ciele

Nasledujúce ciele budú dosiahnuté do konca r. 2011:

Hlavné ciele:
1.	udržať konkurencieschopnosť Slovenskej republiky na globálnom trhu s využitím prostriedkov IKT vo vzdelávaní,
2.	zaradiť kompetencie v oblasti IKT do požiadaviek na profesijné kompetencie pedagogických zamestnancov na všetkých pozíciách,
3.	plošne rozšíriť informačný systém v rezorte školstva s poskytovaním služieb dátového centra a školského intranetu,
4.	zvýšiť kvalitu všetkých typov a stupňov škôl tým, že škola vytvorí pre žiaka prostredie na vyučovanie s IKT pre využitie vo vedomostnej spoločnosti a prostredníctvom IKT optimalizuje podmienky aj pre celoživotné vzdelávanie. Vyučovanie s IKT, ktorých úroveň sa bude približovať úrovni vo vyspelých členských štátoch EÚ, sa premietne do hodnotenia kvality školy.
3.1.	Špecifické ciele pre pilier obsah

1.	integrovať IKT do vyučovania
•	zabezpečiť moderný obsah predmetov s integráciou IKT vo vyučovaní
•	definovať obsah vzdelávania učiteľov v oblasti IKT
•	podporiť a rozvíjať celoživotné vzdelávanie prostredníctvom IKT
•	zaradiť predmet informatika do učebných plánov v základných školách a upraviť dotáciu predmetu informatika v stredných školách 
•	budovať centrá excelentnosti a vzdelávacie siete škôl
•	zaradiť medzipredmetové, školské a medziškolské projekty podporujúce využívanie IKT do hodinovej dotácie učebných predmetov, resp. učebných plánov
•	prepojiť požiadavky odbornej praxe s obsahom vzdelávania, upraviť profily absolventov
•	podporiť školy, aby mali vlastnú webovú stránku, aby každý žiak a učiteľ mal svoju emailovú adresu
•	pripraviť digitálnu podobu učebných textov a materiálov tak, aby tieto zabezpečili doplnkovú formu vyučovania rôznych predmetov s podporou IKT 
•	začleniť IKT do vyučovania v materských školách a základných umeleckých školách
2.	zabezpečiť, aby IKT kompetencie na základnej úrovni sa stali súčasťou vzdelania pre každého žiaka
•	budovať nové kompetencie pre žiakov v oblasti IKT (získavať, analyzovať, využívať informácie na rozhodovanie a riešenie problémov)
•	vytvoriť špeciálnu podporu pre žiakov so zdravotným postihnutím a pre žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia
•	využívať kompetencie z oblasti IKT vo všetkých predmetoch 
•	zvýšiť počet žiakov zapojených do medzinárodnej sieťovej spolupráce medzi školami
•	zmeniť vyučovací proces na aktívne využívanie IKT, na tvorivý a konštruktivistický spôsob učenia sa, na aplikáciu poznatkov, na spoluprácu pri budovaní vedomostí a na reflexiu procesu učenia sa 
3.	zabezpečiť tvorbu edukačného softvéru a elektronických materiálov
•	vytvárať a koordinovať vývoj edukačného softvéru a učebných materiálov v digitálnej forme komerčným aj nekomerčným spôsobom (vrátane lokalizácie zahraničného edukačného softvéru)
•	posudzovať odborno-didaktické a informatické spracovanie
•	vytvoriť podmienky pre údržbu a distribúciu obsahu s využitím dátového centra a školského intranetu
•	riešiť otázku autorských práv a veľmi vážne potláčať všetko úsilie o získavanie a používanie nelegálneho softvéru
4.	zabezpečiť vzdelávacie e-portály na regionálnej a národnej úrovni s prepojením na úroveň EÚ
•	vytvárať znalostnú a informačnú databázu prostredníctvom regionálnych portálov
•	zabezpečiť prepojenie vzdelávacích e-portálov s informačným systémom regionálneho školstva, školského intranetu a digitálnou knižnicou
•	zapojiť sa do európskej siete škôl, ktorá zabezpečuje informačný servis a aktivity pre školy, pre výskum a pre jednotlivé ministerstvá školstva štátov EÚ, vrátane prepojenia a výmeny e-obsahu
5.	podporiť výskum v oblasti používania IKT pri vyučovaní
•	na obsahovú zmenu a redukciu učiva všetkých predmetov s využívaním IKT
•	na meranie IKT kompetencií žiakov a na sebahodnotenie učiteľov
•	na tvorbu edukačného softvéru a na hodnotenie jeho kvality, na metodiku tvorby a recenznú činnosť
•	na hodnotenie kvality vzdelávania so zameraním na vplyv využívania IKT pri vyučovaní
•	na testovanie nových foriem, metód a materiálov a zároveň ako ukážka osvedčených postupov vybudovaním siete inovačných IKT a spolupracujúcich škôl
•	na výskum negatívnych vplyvov IKT na žiakov

Zodpovedný:
minister školstva

Termín:
od roku 2008 do roku 2011

Finančné zdroje:
•	prostriedky štátneho rozpočtu v súlade s limitmi schválenými v rozpočtovej kapitole ministerstva školstva,
•	prostriedky operačného programu „Vzdelávanie“.

3.2.	Špecifické ciele pre pilier ľudia

1.	zaradiť kompetencie v oblasti IKT do požiadaviek na profesijné kompetencie pedagogických zamestnancov na všetkých pozíciách, zabezpečiť, aby IKT kompetencie na prvej úrovni získal každý učiteľ počas štúdia na vysokej škole a aby IKT kompetencie na druhej úrovni boli prepojené s kariérovým rastom učiteľa
•	zapracovať IKT kompetencie pre učiteľov do všeobecne záväzných právnych predpisov
•	zapracovať IKT kompetencie pre vedúcich zamestnancov do všeobecne záväzných právnych predpisov
2.	zabezpečiť zvýšenie kvality vzdelávania predmetu informatika vyškolením primeraného počtu kvalifikovaných učiteľov
3.	zaviesť motivačné nástroje na získanie a udržanie kvalifikovaných učiteľov informatiky a motivovať učiteľov všetkých predmetov na integrovanie inovačných pedagogických metód využívajúcich IKT
4.	vytvoriť systém kontinuálneho vzdelávania učiteľov v oblasti IKT a priebežne monitorovať jeho výstupy (otvorený pri splnení akreditačných podmienok)
5.	spolupracovať s miestnou komunitou, predovšetkým s rodičmi, na integrovaní IKT do vzdelávania
6.	koncepčne riešiť personálne zabezpečenie v oblasti IKT zabezpečením špecialistov, správcov sietí, poradcov pre e-vzdelávanie, tútorov e-learningu, ale i tvorcov edukačných programov a materiálov z radov učiteľov
•	zabezpečiť prípravu absolventov s úplným stredným odborným vzdelaním pre správcovstvo malých lokálnych sietí 
•	pomáhať učiteľom vo využívaní IKT v rôznych predmetoch pri príprave vyučovania a v  pedagogickom procese s podporou poradcu pre e-vzdelávanie v škole, v tomto smere treba zmeniť všeobecné záväzné právne predpisy 
•	zabezpečiť odborno-metodických moderátorov, resp. tútorov na rozvoj vzdelávania na diaľku (e-learning) a na rozvoj spolupráce prostredníctvom internetu (networking)

Zodpovedný:
minister školstva 

Termín:
od roku 2008 do roku 2011

Finančné zdroje:
•	prostriedky štátneho rozpočtu v súlade s limitmi schválenými v rozpočtovej kapitole ministerstva školstva,
•	prostriedky operačného programu „Vzdelávanie“.

3.3.	Špecifické ciele pre pilier infraštruktúra

1.	zabezpečiť prístup k IKT pre každého žiaka, pedagogického a nepedagogického zamestnanca; nákup technológií podriadiť pedagogickým zámerom školy, priblížiť sa k európskemu priemeru vo vybavenosti IKT v školách
•	štandardizovať vybavenie školy podľa druhu a zamerania (technické vybavenie, základné programové vybavenie, edukačné programy), multimediálne IKT učebne – PC, notebooky, interaktívne tabule, dátové projektory, tlačiarne, skenery, videokamery a digitálne fotoaparáty 
•	rozšíriť IKT vybavenie v kabinetoch, zborovniach, v iných priestoroch školy (na pracovisku výchovného poradcu školy, na administratívnom a hospodárskom úseku)
•	zabezpečiť IKT vybavenie (technické a programové vybavenie) pre špeciálne školy, špeciálne triedy v základných a stredných školách a pre individuálne integrovaných žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami podľa špecifických potrieb žiakov
•	rozšíriť IKT vybavenie pre školské poradenské zariadenia, školské zariadenia 
2.	zabezpečiť prístup k informačným zdrojom prostredníctvom vysokorýchlostných sietí (internet, školský intranet, dátové úložisko) 
•	vybudovať školský intranet na báze vysokorýchlostných sietí (minimálne 2 Mbit/s na školu podľa počtu počítačov) vrátane zabezpečeného prístupu do internetu a použitie technológií na distribúciu vzdelávacieho obsahu, IP telefónie, videokonferencií
•	vybudovať dátové centrum regionálneho školstva ako dátové a aplikačné úložisko 
•	napojiť sa na zahraničné dátové úložiská s e-obsahom
•	prejsť na elektronickú komunikáciu a on-line podávanie a spracovanie informácií prostredníctvom školského intranetu a informačného systému v oblasti riadenia a správy škôl a školských zariadení
•	zapojiť celú školu do siete a poskytovať prístup do internetu z učební, zborovne, kabinetov, knižnice, atď.
•	rozšíriť LAN sieť na školách o technológiu WiFi s možnosťou kontrolovaného bezdrôtového pripojenia (to umožní využívať moderné komunikačné technológie v priestoroch škôl - PDA, notebooky a pod.,)
3.	zabezpečiť rast počtu a obnovy počítačov, ich udržiavanie, systém ich obstarávania, chod siete a jej bezpečnosť 
•	servis a údržba PC 
•	prevádzka serverov, portálov 
•	bezpečnosť (vírusy a nežiaduci obsah)
•	prístupové práva k správe obsahu portálov
•	transparentný systém obstarávania technického a programového vybavenia pre školy
•	ochrana majetku IKT, poistenie
•	vybudovať kontaktné centrum rezortu pre poskytovanie podpory pri problémoch v oblasti IKT

Zodpovedný:
minister školstva 

Termín:
od roku 2008 do roku 2011

Finančné zdroje:
•	prostriedky štátneho rozpočtu v súlade s limitmi schválenými v rozpočtovej kapitole ministerstva školstva,
•	prostriedky Operačného programu „Vzdelávanie“.

3.4.	Výskum, meranie a zodpovednosť
Slovenská republika by mala realizovať vlastný integrovaný a priebežný program výskumu a evalvácie vplyvu IKT na inováciu škôl a učenie sa žiakov. Je dôležité, aby analýzu a vyhodnotenie stavu robili zainteresované inštitúcie na základe stanovených ukazovateľov pre autoevalváciu kvality a zároveň aby sa realizoval pedagogický výskum a meranie vrátane vyvodenia zodpovednosti.
4.	Riadenie
V dokumente Stratégia informatizácie spoločnosti v podmienkach Slovenskej republiky sa hovorí: „Ako je zrejmé z pilierov informatizácie spoločnosti uvedených vyššie, budovanie informačnej spoločnosti má nadrezortný charakter a úlohy v tejto oblasti sa musia zabezpečovať koordinovane z úrovne štátu v súčinnosti s podnikateľskou sférou a mimovládnym sektorom. Štát má v tejto oblasti nezastupiteľnú úlohu, pričom jeho poslaním je zabezpečovať:
•	koordináciu činnosti ÚOŠS a samosprávy v procese budovania informačnej spoločnosti,
•	vytvárať vhodné motivačné prostredie pre komerčnú sféru, mimovládne organizácie a združenia (napr. Slovenská informatická spoločnosť) pre ich aktívnu participáciu v procese budovania informačnej spoločnosti.“
Ministerstvo financií SR je ústredným orgánom štátnej správy pre informatizáciu spoločnosti v zmysle zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a podľa zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 678/2006 Z. z. koordinuje budovanie informačných systémov verejnej správy na národnej a medzinárodnej úrovni. Riadenie a koordinácia úloh súvisiacich s budovaním informačných systémov verejnej správy v rámci tejto Stratégie informatizácie regionálneho školstva je úzko spätá s citovanými zákonmi a dokumentmi. 
Na riadenie procesu informatizácie regionálneho školstva má ministerstvo vytvorenú sieť PRO, s ktorými je schopné riešiť problematiku technického, softvérového zabezpečenia a ďalšieho vzdelávania pedagogických a nepedagogických zamestnancov. Na zabezpečenie zmien vo vlastnom výchovno-vzdelávacom procese je nevyhnutná súčinnosť so štátnou a verejnou správou v školstve a so zriaďovateľmi. Ministerstvo školstva SR vytvorilo poradný orgán Radu pre informatiku a informatizáciu v školstve, ktorá je poradným orgánom ministra.
Vedúci zamestnanci škôl a štátnej správy sú kľúčovými faktormi v realizácii procesu systémového a plošného zavádzania IKT do vyučovania. Z tohto dôvodu prioritu bude mať starostlivosť o vedúcich zamestnancov. Treba usmerňovať vedenia škôl, aby otázku zavádzania IKT považovali za dôležitú. Do hodnotenia kvality školy sa zapracujú ukazovatele pokroku informatizácie (napr. počet žiakov na počítač, počet hodín týždenne vyučovaných s IKT).
5.	Finančné zabezpečenie
Financovať IKT vo vyučovaní navrhujeme z týchto zdrojov:
•	štátny rozpočet 
•	Operačný program Vzdelávanie na financovanie národných a dopytovo-orientovaných projektov
Organizáciu prideľovania financií navrhujeme realizovať prostredníctvom: 
•	rozpočtu PRO
•	rozpočtu MŠ SR 
•	fondov EÚ.
	Financovanie zahŕňa tieto oblasti:
aktivita 

	pilier	suma v tis. Sk

2008-2011
	financované zo štátneho rozpočtu v tis. Sk	financované z rozpočtu Operačného programu Vzdelávanie v tis. Sk	
tvorba softvéru, e-obsahu (tvorba pôvodného obsahu a softvéru), edukačný softvér	O	1 200 000		1 200 000	
výskum, evalvácia 	O	4 000	4 000		
členský poplatok 	O	4 000	4 000		
ďalšie vzdelávanie učiteľov stabilizácia učiteľov	Ľ	2 000 000		2 000 000	
rozvojové projekty	I	400 000		400 000	
PC pre žiakov	I	1 744 000		1 744 000	
dátové centrum 	I	1 765 000	1 765 000		
školský intranet 	I	2 230 000	2 230 000		
notebooky pre učiteľov	I	800 000		800 000	
interaktívne tabule, periférie	I	760 000		760 000	
 spolu		10 907 000	4 003 000	6 904 000	
V tabuľke č. 1 je uvedený prehľad plánovaných aktivít a odhad finančných prostriedkov potrebných na obdobie štyroch rokov, pomocou ktorých sa budú realizovať ciele a opatrenia tejto stratégie. Pri financovaní príslušných aktivít bude potrebné zohľadniť možnosti aj iných zdrojov financovania (napr. iné operačné programy, podnikateľský sektor, miestna samospráva, samosprávne kraje). Bližšia špecifikácia rozpočtu s komentárom k jednotlivým aktivitám sa nachádza v Prílohe č. 2. 

Tabuľka č. 1.

6.	Úprava právnych noriem
1.	Ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov v oblasti IKT funkčne prepojiť s kariérovým rastom.
2.	Do profesijného štandardu učiteľa zapracovať IKT kompetencie na 1. úrovni.
3.	Do profilácie absolventov učiteľských fakúlt zapracovať IKT kompetencie na 1. úrovni.
4.	Do vyučovacej činnosti a výchovnej činnosti pedagogických zamestnancov doplniť funkciu poradcu pre e-vzdelávanie a určiť jej rozsah.
5.	Do učebnicovej politiky zahrnúť aj učebné zdroje na digitálnych nosičoch a internete.
7.	
Záver
Táto stratégia je návrhom pre Ministerstvo školstva SR (ďalej len MŠ SR) na realizáciu ambicióznych krokov. Dôsledne vychádza zo Stratégie informatizácie spoločnosti v podmienkach Slovenskej republiky a Koncepcie informatiky a informatizácie v školstve.
Ak sa stratégia bude implementovať a podarí sa jej ciele zrealizovať do r. 2011, zmierni sa zaostávanie SR, nová generácia mládeže už bude digitálne gramotná a pripravená na život v informačnej spoločnosti a to bude mať podstatný vplyv na rast produktivity práce, zamestnanosť, konkurencieschopnosť, sociálnu súdržnosť a na kvalitu života.
Návrh vychádza zo súčasného stavu zisteného na základe SWOT analýzy a ponúka spôsoby na určité  zlepšenie situácie, avšak zároveň predpokladá obsahovú reformu systému výchovy a vzdelávania v SR. Problematika je riešená v širšom kontexte. Pracovná skupina, ktorá návrh pomohla vypracovať a v ktorej boli zástupcovia všetkých dôležitých sfér v oblasti IKT z vysokých škôl, praxe, iných rezortov, ZMOS, PRO, MŠ SR, škôl aj občianskej verejnosti, sa usilovala poukázať aj na dôležité, doteraz neriešené súvislosti.
Z daného dôvodu treba chápať predkladaný materiál Stratégia informatizácie regionálneho školstva aj ako jedno z možných východísk pre reformu školstva.
8.	Vysvetlivky
	Použitá terminológia:
kompetencia (spôsobilosť) – súbor skúseností, spôsobností, vedomostí, hodnotových postojov na  výkon hlavných životných aktivít
IKT – kompetencie – súbor skúseností, spôsobností, vedomostí, hodnotových postojov na výkon v oblasti IKT
základná úroveň. V základnej úrovni má každý učiteľ a ďalší pedagogickí zamestnanci dostať základné motivačné školenie o práci s textovou informáciou, emailom a internetom, aby vedeli používať počítač ako pomôcku pre svoju prácu (napísať si dokument, poslať email, nájsť si informáciu). Toto školenie bude prebiehať priamo v škole. Na základnú úroveň budú preškolení učitelia do konca roku 2008, ktorí to budú potrebovať, pretože v r. 2005-2007 bolo vyškolených približne 53 000 učiteľov. 
1. úroveň – mierne pokročilý. Získanie základnej a funkčnej digitálnej gramotnosti, ktorá umožní učiteľovi získať digitálne kompetencie a používať počítač ako pomôcku pre neho v priamom výchovno-vzdelávacom procese (školenie je určené pre všetkých učiteľov, pretože táto kompetencia sa zaradí do požiadaviek na profesijnú spôsobilosť). 
2. úroveň – pokročilý. Učiteľ pracuje v prostredí bohato vybavenom IKT, ktoré sú pomôckou pre žiakov. Ide o vyučovanie s podporou IKT jednotlivých predmetov, medzipredmetových projektov a medziškolských aktivít (školenie je určené pre 40 % učiteľov). Učiteľ sa naučí používať IKT tvorivo, dopĺňať si digitálne zdroje, tvoriť multimediálne materiály. Učiteľ používa digitálne prostredie a služby spolu so žiakmi. Realizácia druhej úrovne patrí jednoznačne do rúk metodikov, resp. didaktikov jednotlivých predmetov, ktorí majú vlastné skúsenosti s používaním IKT vo vyučovaní.
digitálna gramotnosť – schopnosť porozumieť informáciám a používať ich v rôznych formátoch z rôznych zdrojov, ktoré sú prezentované prostredníctvom IKT.
	Použité skratky v texte:
DLI (digital literacy index) – index digitálnej gramotnosti
IKT 	–	 informačné a komunikačné technológie
IVO 	– Inštitút pre verejné otázky
KŠÚ 	– Krajský školský úrad
MPC 	– Metodicko-pedagogické centrum
PRO 	– priamo riadené organizácie
SŠ 	– stredná škola
SWOT 	– Strength, Weakness, Opportunities and Threads – silné stránky, slabé stránky,
                  príležitosti, riziká
ŠIOV	– Štátny inštitút odborného vzdelávania
ŠPÚ 	– Štátny pedagogický ústav
ŠVS 	– Školské výpočtové stredisko
VŠ 	– vysoká škola
VÚDPaP – Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie
ZŠ 	– základná škola
ZMOS 	– Združenie miest a obcí Slovenska

SWOT analýza		Príloha č. 1
Silné stránky	Slabé stránky	
•	existencia škôl s vynikajúcimi výsledkami – potenciál šírenia dobrých skúseností
•	ochota škôl zapojiť sa do procesu
•	záujem „praxe“ o študentov s vedomosťami z IKT
•	využívanie IKT v mimoškolských aktivitách
	•	chýba pedagogický výskum v oblasti IKT vo vyučovaní (ŠPÚ, ŠIOV, VÚDPaP)
•	neexistencia oddelenia IKT/ľudských zdrojov pre oblasť IKT na PRO (ŠPÚ, ŠIOV, MPC, KŠÚ) na národnej i regionálnej úrovni
•	nízke právne vedomie (napr. ochrana autorských práv), nízky dôraz na etické aspekty spracovávania informácií	
obsah
•	existencia učebných osnov informatickej výchovy a informatiky v ZŠ
•	účasť zamestnávateľských zväzov v odborných komisiách ŠIOV
•	všetky odborné školy majú upravené učebné dokumenty s podporou využívanie IKT
•	vznik učebných a študijných odborov zameraných na IKT (odborné školy)
•	existencia iniciatív zriadenia edukačných portálov	obsah
•	neaktuálny obsah učiva, nedostatok učebníc
•	nedostatočné vybavenie škôl edukačným SW, ale i IKT literatúrou
•	neexistencia centrálneho edukačného portálu a vlastných digitálnych zdrojov spôsobuje nemožnosť zapojiť sa do výmeny vzdelávacích zdrojov v rámci EÚ
•	pedagogické dokumenty všeobecno-vzdelávacích predmetov neobsahujú požiadavku využívania IKT pri vyučovaní	
ľudia
•	entuziazmus v rámci ľudských zdrojov – nielen učitelia
•	záujem mladej generácie o informatiku
•	tlak študujúcich na používanie IKT 
•	povinnosť ďalšieho vzdelávania učiteľov vyplývajúca zo školského zákona
•	vzdelávanie (žiakov, učiteľov, riadiacich zamestnancov) prostredníctvom IKT ako jedna z priorít - preškolení učitelia na základy IKT (54 000 učiteľov)	ľudia:
•	v legislatíve chýba povinnosť prípravy učiteľov v IKT gramotnosti 
•	negramotnejší učí gramotného (žiaci prekonajú v zručnostiach ovládania počítača učiteľa) 
•	nejestvujúce ďalšie vzdelávanie učiteľov - ako súčasť kontinuálneho profesijného vzdelávania (nie nátlakové kampane) 
•	chýbajú pozície a funkcie (správca siete, metodický poradca pre využívanie  IKT vo vyučovaní, webmaster, ...)	
infraštruktúra:
•	pripojenie škôl na internet
•	základné PC + príslušenstvo
•	centrálne dodávky edukačných balíkov
•	získanie nových PC predstavuje malú poruchovosť a vysokú spoľahlivosť 
•	dobrá sieť škôl a školských zariadení v jednotlivých obciach, mestách a mestských častiach
•	niekoľko portálov s pedagogických a nepedagogických informácií v školstve	infraštruktúra:
•	nedostatočné vybavenie IKT v školách (v porovnaní s EÚ, pomer žiak počítač je v súčasnosti na stredných školách 10 žiakov na 1 počítač a na základných školách 18 žiakov na 1 počítač – zdroj Ročný výkaz o informačných technológiách v škole v r. 2006)
•	chýbajúci edukačný softvér
•	tvorba papierových výstupov za pomoci IKT
•	legislatíva pre edukačný softvér, ochrana autorských práv	

Príležitosti	Riziká	
•	moderné civilizačné trendy a z toho vyplývajúca orientácia spoločnosti na informačnú spoločnosť
•	kvalitné, efektívne a tvorivé vzdelávanie
•	lepšie predpoklady zvládnutia/naštartovania celoživotného vzdelávania
•	lepšia komunikácia s externými subjektmi, vrátane zahraničia	•	zaostávanie SR v EÚ a vo svete
•	nedostatočné finančné zdroje pre regionálne školstvo alebo neefektívne vynaloženie prostriedkov do IKT, nutnosť presne naformulovať ciele
•	ďalší rast polarizácie spoločnosti v oblasti IKT kompetencií (digitálna priepasť), negatívny prístup k IKT (internetu) určitých skupín obyvateľstva (rodičia, učitelia, žiaci)	
obsah:
•	spoločenská objednávka na informatizáciu regionálneho školstva ...
•	informatizujú sa aj iné oblasti (štátna správa, verejná správa...)
•	záujem mladej generácie a rodiny
•	príležitosť pre celoživotné vzdelávanie
•	obsahová prestavba v školstve	obsah:
•	obava z negatívnych vplyvov počítačov (závislosť, počítačové hry, erotika, uzatváranie sa do virtuálneho sveta)
•	obava, že IKT berie priestor v škole iným predmetom
•	nedocenenie, resp. precenenie významu techniky v didaktickom procese	
ľudia:
•	dostatok možností pre ďalšie vzdelávanie učiteľov (MPC, ŠPÚ, ŠVS, ŠIOV, VŠ a iných vzdelávacích inštitúciách)
•	využitie už existujúcich pozitívnych skúseností (aj z iných krajín)
•	vznik partnerstiev pedagógov na regionálnej úrovni a partnerských nadrezortných sietí (štátna správa, samospráva, podniky,...)
•	vytváranie centier excelentnosti v oblasti IKT v regionálnom školstve, ich prepojenie s MPC a KŠÚ
	ľudia:
•	nedocenenie piliera v celkovej stratégii informatizácie (časová náročnosť), kampaňový prístup namiesto kontinuálneho
•	únik vyškolených ľudských zdrojov zo škôl
•	nebezpečenstvo prevzatia riadiacej úlohy učiteľov v pedagogickom procese technikou
•	chýbajúce podmienky na využitie získaných kompetencií IKT v pedagogickej praxi
•	psychické bariéry učiteľa (obava, či zvládne nové IKT, strach zo zlyhania pred žiakmi)
•	neexistencia kariérneho postupu, ktorý má umožniť ohodnotiť učiteľa podľa dosiahnutej úrovne IKT kompetencií	
infraštruktúra:
•	ponuka IKT na trhu – bezdrôtový a mobilný prístup 
•	urýchlenie procesu informatizácie vzdelávania a výchovy pomocou čerpania financií zo štrukturálnych fondov na rekonštrukciu a modernizáciu škôl a školských zariadení
•	očakávaný pokles vývoja cien na trhu HW a SW
•	prepojenie vzdelávacích portálov s komerčnou sférou (horizontálna a vertikálna úroveň	infraštruktúra:
•	finančná náročnosť prístupu ku kvalitným informačným sieťam a službám (internetizácia)
•	nevybudovaná informačná a komunikačná štruktúra
•	nedostatok finančných zdrojov na informatizáciu RŠ v štátnom rozpočte a spomalenie procesu
•	zmena poradia priorít vlády
•	ponuka len zahraničného softvéru pre školy
	
Finančný rozpočet s komentárom							       Príloha č. 2
Na tvorbu pôvodného edukačného softvéru a edukačných digitálnych prameňov (vrátane edukačného SW lokalizovaného na slovenskú verziu) vrátane služby na prístup k elektronickým serverom so zdrojmi (dátové úložisko) treba v nasledujúcom období investovať cca 300 mil. Sk ročne, t. j. v priebehu 4 rokov 1 200 mil. Sk. 
Na evalváciu dosiahnutých IKT kompetencií žiakov a učiteľov treba investovať aspoň 1 mil. Sk ročne, t. j. za 4 roky 4 mil. Sk. 
Na účasť Slovenskej republiky v organizáciách, do ktorých sú zapájané ministerstvá školstva štátov EÚ, je potrebné plánovať na členský poplatok finančné prostriedky vo výške 1 mil. Sk ročne, t. j. za 4 roky 4 mil. Sk. 
Na ďalšie vzdelávanie učiteľov na 1. úroveň a 2. úroveň IKT kompetencií je nevyhnutné investovať cca 500 mil. Sk ročne, t. j. za 4 roky 2 mld. Sk. Tieto prostriedky sa použijú na zabezpečenie vzdelávania, ktoré sa bude týkať nielen samotných IKT kompetencií, ale v úzkej nadväznosti s používaním IKT aj modernizácie obsahu a uplatňovaných inovačných pedagogických postupov v zmysle obsahovej reformy. Táto príprava musí prebiehať súčasne s dopĺňaním infraštruktúry (prideľovanie notebookov pre učiteľov). Ak predpokladáme počet učiteľov v ZŠ a SŠ cca 64 000 a chceme dosiahnuť pomer dvoch učiteľov na jeden notebook za štyri roky, nákup notebookov pri počte cca 32 000 učiteľov za štyri roky pri cene 20 000.- Sk predstavuje čiastku 8 000 ks x 20 000.- Sk, t. j. 160 mil. Sk ročne. Na zabezpečenie pripojenia do siete internetu, účelovej dotácie pre učiteľov, ktorí splnia podmienky, plánujeme poskytnúť dotáciu vo výške 400.- Sk mesačne na osobu, t. j. 38,4 mil. Sk ročne. Táto podpora sa bude učiteľom poskytovať aj na ich stabilizáciu. Spolu notebooky s pripojením na internet predstavujú čiastku približne 200 mil. Sk ročne. V priebehu 4 rokov bude na stabilizáciu učiteľov vynaložených 800 mil. Sk.
Na rozvoj škôl prostredníctvom účelových rozvojových projektov treba investovať približne 100 mil. Sk ročne. Pôjde najmä o vytvorenie tzv. „centier excelentnosti“, čiže sietí nadštandardne vybavených škôl, rovnomerne rozložených na území Slovenskej republiky, ktoré budú slúžiť na vzdelávanie učiteľov na šírenie osvedčených postupov (best practices), ďalej na projekt Otvorená škola, projekt pre žiakov so zdravotným postihnutím, materské školy, umelecké školy, školské zariadenia a pod. Na rozvojové projektu sa plánuje čiastka 400 mil. Sk v priebehu 4 rokov.
Ak sa má Slovenská republika priblížiť k európskemu priemeru vo vybavenosti IKT v školách, tak sa musí priblížiť priemeru počtu žiakov na počítač v EÚ. Väčšina štátov EÚ si do  r. 2000 dávala za cieľ dosiahnuť 5 žiakov na jeden počítač. Nakoľko v infraštruktúre SR dlhodobo zaostáva, navrhujeme dosiahnuť tento pomer v prípade žiakov stredných škôl do roku 2011. Pri počte 315 729 žiakov v SŠ to predstavuje cca 63 000 počítačov, ktoré je potrebné pre školy získať v priebehu 4 rokov. V ZŠ plánujeme 10 žiakov na jeden počítač. Pri počte 510 510 žiakov v ZŠ to predstavuje cca 51 000 počítačov, ktoré treba získať pre školy v priebehu štyroch rokov. Nákup cca 28 500 počítačov ročne v hodnote cca 15 000.- Sk predstavuje čiastku cca 436 mil. Sk ročne, t. j. 1 744 mil. Sk v priebehu 4 rokov.
V rámci realizácie rezortnej Koncepcie informatiky a informatizácie v školstve sa plánuje v uvedenom období s vybudovaním komplexného Dátového centra. Projekt bude mať rezortný význam, v rámci ktorého bude slúžiť aj pre regionálne školstvo (úložisko digitálneho obsahu výchovy a vzdelávania, registre, portály, vstup do informačných systémov,...) Celkove sa odhaduje s finančnými nákladmi na budovanie a prevádzku Dátového centra s čiastkou 300-500 mil. Sk ročne, v priebehu 4 rokov 1 765 mil. Sk. Táto položka je celková suma na financovanie Dátového centra pre celý rezort nielen pre potreby regionálneho školstva.
Ďalšou nemalou položkou je bezpečné pripojenie do vysokorýchlostného internetu (školský intranet), financovanie samotnej prevádzky, jednak poplatky za doterajšie pripojenie prostredníctvom existujúcich pripojení, ako aj ich ďalšia modernizácia. Aj v tejto oblasti Slovenská republika výrazne zaostáva a v r. 2006 bola na 21. mieste v rámci štátov EÚ (pre oblasť regionálneho školstva). Na modernizáciu a poplatky za služby plánujeme ročne vynaložiť približne 360 -750 mil. Sk. Spolu v priebehu 4 rokov 2 230 mil. Sk.
Ďalej je nevyhnutné doplniť periférne zariadenia, ako multimediálne projektory, tlačiarne, skenery, videokamery, digitálne fotoaparáty, senzory, interaktívne tabule a ďalšie zariadenia. Na zabezpečenie týchto zariadení je potrebné cca 190 mil. Sk ročne. Spolu v priebehu 4 rokov 760 mil. Sk.
Pozn: Údaje a výpočty sú indikatívne z dostupných zdrojov
Zdroj informácií o počtoch učiteľov a žiakov (ÚIPŠ), 
zdroj informácií o cenách na trhu (internet).