Informácia
o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy delegácie vlády Moldavskej republiky 
vedenej predsedom vlády Moldavskej republiky Vasile Tarlevom v Slovenskej republike 22. marca 2007

Predseda vlády Moldavskej republiky (MD) Vasile Tarlev uskutočnil 22.3.2007 prvú oficiálnu návštevu SR. 
Členmi delegácie MD boli minister školstva a mládeže MD Victor Tvircun a námestník ministra zahraničných vecí a európskej integrácie MD Valeriu Ostalep.
V. Tarlev sa stretol s prezidentom SR Ivanom Gašparovičom, predsedom vlády SR Robertom Ficom, podpredsedníčkou NR SR Annou Belousovovou a ministrom zahraničných vecí SR Jánom Kubišom.  
Počas návštevy boli podpísané: Dohoda medzi vládou Moldavskej republiky a vládou Slovenskej republiky o spolupráci a vzájomnej pomoci v colných otázkach a Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva a mládeže Moldavskej republiky v oblasti vzdelávania na roky 2007-2010.
Partneri sa v rámci rokovaní zhodli, že bezproblémové bilaterálne vzťahy bez existujúcich otvorených otázok by sa mali preniesť aj do konkrétnej roviny. MD má záujem o prehĺbenie vzťahov so SR na bilaterálnej, ale aj multilaterálnej úrovni. Predseda vlády SR R. Fico uviedol, že výmena názorov potvrdila vzájomnú blízkosť a vyjadril nádej, že návšteva prispeje k zlepšeniu hospodárskych vzťahov medzi SR a MD. V. Tarlev poďakoval za podporu Moldavska zo strany SR na všetkých úrovniach.
Moldavský predseda vlády vyjadril potešenie z pripravovanej návštevy prezidenta SR v MD v júni 2007 a oficiálne pozval predsedu vlády SR na návštevu MD. Predseda vlády SR pozvanie prijal.   

Vyjadrenia a postoje V. Tarleva

Obchodno-ekonomická oblasť:
Počas všetkých stretnutí bol kladený dôraz na dynamizáciu obchodno-ekonomických vzťahov, kde prvým iniciačným krokom by malo byť zriadenie Zmiešanej konzultatívnej komisie pre hospodársku spoluprácu SR-MD, ktorá by identifikovala potreby a svojimi návrhmi a konkrétnymi krokmi prispela k zvýšeniu obchodného obratu. 
Za perspektívne sektory v MD možno považovať poľnohospodárstvo, ľahký, drevársky, nábytkársky a farmaceutický priemysel. Moldavská strana víta podporu slovenskej vlády pri dovoze moldavských vín. Moldavský premiér zároveň navrhol otvorenie moldavského obchodného domu v SR a slovenského v MD, kde by sa mohli prezentovať výrobky obidvoch krajín. V. Tarlev uviedol, že MD predstavuje atraktívny priestor na rozvoj podnikateľských aktivít, vzhľadom na liberalizovaný režim a trhové prostredie. Ďalej uviedol, že politická situácia v Moldavsku je stabilná, za ostatných 7 rokov zaznamenáva ekonomický rast ročne o 7 %. V dôsledku ruských ekonomických opatrení v roku 2006, MD dosiahlo nižší rast, ktorý bol na úrovni 4 %. RF v roku 2006 zdvojnásobila cenu zemného plynu pre Moldavsko. V súčasnosti to je 170,- USD za 1000 m3 plynu. Pre Podnestersko je to  60,- USD, ktoré aj tak platí ruský štátny rozpočet. 
Podľa V. Tarleva jeho krajina platí daň za jednoznačnú orientáciu vnútorného i zahraničnopolitického vektora MD na integráciu do EÚ, ktorá má podporu cca 85 % moldavskej populácie. 
MD realizovalo zásadnú reformu daňového systému. Došlo k zníženiu dane z príjmu z 35 % na 15 % a pripravuje sa zníženie na 10 %. Znížili colné a dovozné poplatky. Všetky ekonomické rozhodnutia vlády sú predrokované s podnikateľskými kruhmi - 30 členmi tzv. Najvyššej ekonomickej rady. Moldavská vláda vytvára stimuly pre malých a stredných podnikateľov a pre rozvoj vidieka. 

Eurointegračná oblasť: 
Moldavský premiér informoval o silnej proeurópskej orientácii MD a skonštatoval pocit izolovanosti od RF, čo len upevnilo presvedčenie MD o správnosti proeurópskej orientácie. Vnútorná a zahraničná politika MD je zhodne nasmerovaná na európsky kurz. EÚ podľa neho nemôže byť bez MD kompletná a musí si tiež uvedomiť, že je v záujme EÚ dobrá spolupráca s MD. 
V. Tarlev ocenil a poďakoval za slovenskú pomoc pri poskytovaní skúseností z eurointegračného procesu. MD si chce brať príklad zo slovenského modelu. 
MD teraz očakáva väčšiu otvorenosť členských krajín EÚ a v r. 2007 by chcelo s EÚ politicky vyriešiť: 
1. liberalizáciu vízového režimu s krajinami EÚ a spustenie Spoločného vízového centra EÚ;
2. podpis dohody o asymetrickom obchode s EÚ, k čomu žiada podporu SR, pričom MD nepredstavuje pre Európu konkurenciu a podpis tejto dohody by bol významným signálom;
3. Akčný plán MD - EÚ platí do konca r. 2007. MD je znepokojené nejasnosťou ďalšieho právneho rámca vzťahov s EÚ. MD sa bude usilovať o podpis Asociačnej dohody s EÚ. 
MD sa považuje za súčasť balkánskeho priestoru - je tak ako ostatné krajiny Balkánu členom všetkých organizácií a regionálnych zoskupení. 
Moldavský premiér za akútny problém vzťahov s EÚ považuje vízovú politiku. MD víta otvorenie Spoločného vízového centra EÚ. Podľa V. Tarleva je vízový režim RF s EÚ omnoho liberálnejší, než vízový režim členských krajín EÚ s Moldavskom. Ako spojenec EÚ má Moldavsko právo na aspoň taký vízový režim s EÚ, aký majú občania RF. 
Únavu EÚ z rozširovania MD chápe. Napriek tomu mieni pokračovať v cielenom integračnom úsilí.   

Moldavsko-rumunské vzťahy: 
MD sa od 1.1.2007 stalo susednou krajinou EÚ, čo zhoršilo situáciu najmä pre moldavských podnikateľov, kvôli sťaženému cestovaniu z dôvodu vízového režimu (väčšina ČK EÚ pokrýva MD konzulárne z Bukurešti). 
Podľa V. Tarleva rumunské orgány využili situáciu a namiesto uľahčenia vízového režimu ponúkli ľahší prístup k rumunskému občianstvu. K žiadostiam o rumunské občianstvo boli ľudia vyprovokovaní nádejou, že cez rumunské občianstvo sa skôr dostanú do Európy. MD vystupuje za dobré a priateľské vzťahy s Rumunskom, ale nie tak, aby došlo k poškodeniu jeho národných záujmov. 
Rumunsko prisľúbilo v tejto súvislosti podpísanie s MD základnej politickej dohody a dohody o uznaní hraníc. Doteraz sa tak nestalo. Tieto dohody podpísali s MD už RF a Ukrajina. Podľa moldavského premiéra nepodpísanie obidvoch zmlúv Rumunskom nepriamo bráni i vyriešeniu problému v Podnestersku. 

Vízové otázky:
Moldavská strana má záujem o účasť SR na práci Spoločného vízového centra EÚ. Rovnako aj na prípadnom otvorení diplomatického zastúpenia SR v Kišiňove. 

Podnestersko:
Moldavský predseda vlády skonštatoval, že problém je vytvorený umelo. V Podnestersku žije ten istý národ, ako v ostatnom MD. Enkláva bola vytvorená sovietskou armádou v momente osamostatňovania sa MD. Do vedenia miestnej administratívy bol dosadený občan RF I. Smirnov. Jeho starší syn je šéfom podnesterských colníc, mladší syn sprivatizoval 8 zbrojných závodov. Rodina tajne obchodovala so zbraňami, čo však misia EUBAM dočasne pozastavila a podniky t.č. vyrábajú na sklad. 
Zámerom moldavskej strany je zachovať pôsobenie EUBAM čo najdlhšie (aspoň do vyriešenia konfliktu v Podnestersku). Je to dôležité kvôli skutočnosti, že to bude v budúcnosti vonkajšia hranica EÚ. Niekoľkokrát zdôraznil, že podnesterský konflikt nemožno porovnávať s Kosovom, ani inými zmrazenými konfliktmi, pretože nejde o národnostné, jazykové, či náboženské problémy. Moldavský premiér uviedol, že na dosiahnutie zmeny v podnesterskej otázke je najskôr potrebné rozšíriť právomocí EUBAM, dosiahnuť, aby RF plnila závery Istanbulského summitu OBSE (1999).
V. Tarlev ocenil principiálny postoj SR, t.j. podporu územnej celistvosti Moldavska. Poďakoval SR za účasť v EUBAM, kde je v súčasnosti päť zástupcov SR.  
   
Priebeh rokovaní s ústavnými činiteľmi SR

Prezident SR I. Gašparovič skonštatoval, že stretnutie zapadá do prípravy jeho oficiálnej návštevy v MD v júni 2007 na základe pozvania MD prezidenta V. Voronina. Pri viacerých doterajších stretnutiach s prezidentom Moldavska na multilaterálnych fórach mal otvorené rozhovory na mnohé spoločné zahraničnopolitické témy. Moldavský premiér odovzdal osobné pozdravy moldavského prezidenta I. Gašparovičovi.  
	Prezident SR I. Gašparovič opakovane vyjadril podporu európskym ambíciám MD s konštatovaním, že SR dobre rozumie MD. Výhodou SR bola skutočnosť, že nebola obklopená iba krajinami vtedajšieho socialistického bloku. 
V rámci EÚ je SR za pokračovanie procesu rozširovania a v tomto smere bude pomáhať i Moldavsku. Dnešná EÚ síce nemá vnútornú pohodu a ďalšie rozširovanie si vyžiada určitý čas, aby sa i staré členské krajiny vysporiadali s myšlienkou pokračovania rozširovania, ale proces bude pokračovať. 
	I. Gašparovič potvrdil, že SR veľmi pomohlo, že sa odhodlalo nabrať kurz dynamických reforiem. Tie priniesli aj niektoré vnútorné problémy. V tejto súvislosti prezident SR povzbudil moldavskú vládu k iniciatívnym reformným krokom. Za pozitívne opatrenie označil aj jednostranné moldavské zrušenie vízovej povinnosti pre občanov ČK EÚ. SR sa chce zapojiť do procesu zjednodušenia prístupu občanov Moldavska do priestoru EÚ. 
	 I. Gašparovič uznal zložitosť situácie v MD, ktorá je negatívne ovplyvňovaná aj ťažkosťami vo vzťahoch s Ruskom, Ukrajinou a Rumunskom. 
Na záver prezident SR I. Gašparovič vyjadril ľútosť nad tým, že SR ako jediná z krajín V4 nemá v Kišiňove svoje veľvyslanectvo. SR bude MD pomáhať a zároveň upozorňovať na chyby, ktorých sa v minulosti dopustila. 
V. Tarlev podporil myšlienku otvorenia Veľvyslanectva SR v Kišiňove.  

Počas rozhovoru medzi predsedom vlády SR a moldavským premiérom bolo konštatované, že v bilaterálnych vzťahoch nie sú žiadne otvorené otázky a vzťahy treba prehlbovať a preniesť aj do konkrétnej a praktickej roviny. Vo všeobecnosti sa konštatoval existujúci nevyužitý potenciál v obchodno-ekonomickej sfére. 
R. Fico označil stretnutie za veľmi zaujímavé a konštruktívne. Medzi našimi krajinami neexistujú žiadne otvorené a citlivé témy, čo umožňuje sústrediť sa na priority SR a MD. V prvom rade je potrebné urobiť kroky k oživeniu obchodu, čomu by malo prispieť vytvorenie Zmiešanej konzultatívnej komisie pre hospodársku spoluprácu. Podľa R. Fica komisia sa bude musieť o.i. venovať aj vinárstvu, kde existuje možnosť spolupráce aj na tretích trhoch. 

Podpredsedníčka NR SR A. Belousovová konštatovala, že vzťahy medzi SR a MD naberajú na intenzite. Dobré politické vzťahy by sa mali premietnuť aj do reálneho života, osobitne v ekonomickej oblasti. A. Belousovová vyjadrila záujem SR o zintenzívnenie vzťahov aj na parlamentnej úrovni a odovzdať slovenské skúsenosti. Prispieť k tomu by mohlo aj vytvorenie medziparlamentnej skupiny priateľstva.
Podpredsedníčka parlamentu informovala aj o svojom názore a postoji SNS k problematike Kosova. Uviedla, že riešenie budúceho statusu Kosova nevnímame ako niečo špecifické, ale ako problém, ktorý by mohol vytvoriť precedens v podobných zmrazených konfliktoch. Je proti riešeniu statusu Kosova na základe návrhu M. Ahtisaariho, pretože v tomto prípade nejde len o Kosovo. Vyjadrila plnú podporu zachovaniu zvrchovanosti a územnej celistvosti MD. Podľa V. Tarleva sa v prípade Kosova musí dodržať územná celistvosť a rozdelenie sa môže udiať len na základe obojstrannej dohody zainteresovaných strán. Kosovský konflikt sa podľa neho nemôže porovnávať s inými konfliktmi. 

Minister zahraničných vecí SR J. Kubiš zhodnotil ako veľmi pozitívnu dynamiku rozvoja bilaterálnych vzťahov. Skonštatoval záujem o rozvoj spolupráce s MD, najmä v procese jeho európskej integrácie. Zdôraznil, že nová slovenská vláda chce intenzívnejšie pracovať s partnermi na východnej hranici EÚ, ako aj so západným Balkánom. 
SR podporuje moldavské eurointegračné ambície aj prostredníctvom zoskupenia V4. Možným rokovacím formátom by mohol byť V4-GUAM (zoskupenie tvorené Gruzínskom, Ukrajinou, Azerbajdžanom a Moldavskom). Tu je potrebné zachovať realistický prístup a tiež vedieť využiť vhodný moment, ako je napríklad nemecké predsedníctvo EÚ a opierať sa o už existujúce mechanizmy. EÚ posudzuje MD vo formáte susedov, v rámci Európskej susedskej politiky (ENP). Vyzval moldavskú stranu, aby pracovala aj cez tento formát. SR je pripravená poskytovať skúsenosti z eurointegračného procesu.   
Slovenská strana by privítala urýchlené vyriešenie bilaterálnej záležitosti medzi Rumunskom a MD. Rumunsko je partnerom SR a spojencom v EÚ. Otázka je podľa neho aj širšieho charakteru, pretože sa týka problematiky migrácie, ktorá rezonuje aj na Slovensku kvôli existujúcim problémom.  Uľahčenie vízového režimu s krajinami EÚ je úzko prepojené na uzavretie readmisnej dohody EÚ-MD. 
Slovenská strana privítala zrušenie vízovej povinnosti zo strany Moldavska pre členské krajiny EÚ od januára 2007. K Spoločnému vízovému centru EÚ v Kišiňove zaujíma pozitívny postoj, vo všeobecnosti podporuje túto myšlienku. V prvom rade ide o technické otázky samotného fungovania centra. Minister zahraničných vecí J. Kubiš k možnosti otvorenia ZÚ SR v Kišiňove uviedol, že v súčasnosti je otázka slovenských veľvyslanectiev vo svete v štádiu posudzovania.  
V otázke Podnesterska vyjadril J. Kubiš podporu Slovenska územnej integrite MD, práci EUBAM, ako aj splneniu istanbulských záväzkov zo strany RF. 

Záver:

	Išlo o prvú samostatnú návštevu predsedu vlády MD  v najnovšej histórii vzťahov medzi SR a MD.
 	Návšteva prispela k aktivizácii kontaktov a dialógu medzi SR a MD. Stala sa impulzom k využitiu potenciálu pre rozvoj a rozšírenie dvojstranných vzťahov a vzájomne výhodnej spolupráce najmä v ekonomickej oblasti.
	Všetky stretnutia a rozhovory sa konali v priaznivej atmosfére, ktoré obe strany pokladajú za významný prínos k zintenzívneniu pragmatickej spolupráce. 
Návšteva bola aj súčasťou komplexnej prípravy oficiálnej návštevy slovenského prezidenta I. Gašparoviča do MD plánovanej na jún 2007.
Závery a odporúčania: 

1.	Iniciovať vytvorenie Zmiešanej konzultatívnej komisie pre hospodársku spoluprácu. 

Z: MH SR

2.	Po vytvorení Zmiešanej konzultatívnej komisie pre hospodársku spoluprácu posúdiť v jej rámci možnosť recipročného vytvorenia národných obchodných domov – miest na prezentáciu a predaj národných výrobkov.

Z: MH SR

3.	Pokračovať v pomoci slovenskej strany pri implementácii Akčného plánu EÚ-MD v rámci možností slovenskej a želania moldavskej strany.

Z: MZV SR + rezorty  

4.	Posúdiť možnosť otvorenia priameho efektívneho slovenského diplomatického zastúpenia v Kišiňove.

	Z: MZV SR, MV SR