1. Úvod

Odrazom spoločnej vedecko-technickej politiky v ES sú v súčasnosti Rámcové programy ES pre výskum a vývoj, ktoré sú určitou nadstavbou vedecko-technických politík a programov jednotlivých krajín. Obsah týchto programov je tvorený na základe analýzy stavu a určenia celoeurópskych priorít vo výskume a technickom rozvoji, ktoré odrážajú ekonomické, ekologické a spoločenské priority ES s cieľom zabezpečenia konkurencieschopnosti ES najmä voči USA, Japonsku a rýchlo napredujúcemu ázijskému kontinentu.

Slovenská republika v máji 1998 deklarovala svoj záujem participovať v 5. RP ES na programovej úrovni. Na základe rozhodnutia č.3/99 Asociačnej rady sa Slovensko stalo od 1. septembra 1999 riadnym členom 5. RP ES. Plným členstvom Slovenskej republiky v 5. RP ES sa naša krajina stala v oblasti vedy a techniky integrálnou súčasťou Európskeho spoločenstva. Je to veľká príležitosť pre našu vedecko-výskumnú komunitu priamo sa zapojiť do spoločného výskumu a vývoja so všetkými členskými štátmi ES. 

2. Všeobecná charakteristika 5. RP ES

Pre obdobie rokov 1998-2002 Európska komisia (ďalej len EK) navrhla 5. RP ES, ktorý koordinoval výskumno-vývojové aktivity ES v uvedenom období. Rámcový program bol oficiálne schválený rozhodnutím č. 182/1999/EC dňa 22. decembra 1998. Celkové finančné prostriedky, určené z rozpočtu ES na 5. RP ES, dosahujú 14,96 miliárd EUR vrátane časti EURATOM 16,22 miliardy EUR.

2.1.Financovanie účasti SR v 5. RP ES

Slovenská republika ako riadny člen musela participovať na spolufinancovaní 5. RP ES. Príspevok každej členskej krajiny bol stanovený na základe hrubého domáceho produktu (HDP). Pre asociované krajiny v 5. RP ES (10 krajín SVE a Cyprus) bolo zohľadnené, že im ich súčasná ekonomická situácia neumožňuje hneď od začiatku platiť príspevok proporcionálne k ich HDP v plnej miere, tak ako ho platia členské krajiny ES. Preto sa EK rozhodla, že zníži asociovaným krajinám členské príspevky nasledovne:
-	celkový poplatok za štyri roky trvania 5. RP ES sa znížil oproti vypočítanej hodnote na základe HDP o 1/3, pričom najvyššia zľava bola v prvom roku programu t.j. v roku 1999 a klesala tak, že v poslednom roku bola nulová. Členské poplatky SR za jednotlivé roky sú v prílohe č.1,
-	ďalšiu časť (maximálne 1/3 z celkového poplatku) bolo možné uhradiť z prostriedkov PHARE,
-	štátny rozpočet preto znášal len 1/3 celkových členských poplatkov príslušnej krajiny za štvorročné obdobie trvania programu (výsledný celkový poplatok po odrátaní zľavy a prostriedkov z PHARE). 

Členský poplatok zo štátneho rozpočtu za rok 1999 bol vo výške 67 879 889 Sk, za rok 2000 bol vo výške 109 219 221 Sk, za rok 2001 vo výške 161 149 247 Sk a za posledný rok t.j. rok 2002 vo výške 199 307 285 Sk. Za celé obdobie 5. RP ES         (1999-2002) bol zaplatený členský poplatok vo výške 537 555 642 Sk. Rovnaká suma bola hradená z rozpočtu PHARE. Ako z uvedených údajov vyplýva, SR vkladala nemalé finančné prostriedky do 5. RP ES. Pri súčasnej situácii financovania vedy a techniky na Slovensku je to približne 10 percent prostriedkov vynakladaných na vedu a výskum zo štátneho rozpočtu. 

O prostriedky alokované pre 5. RP ES (16,22 miliárd EUR) sa všetky členské a asociované krajiny museli uchádzať v súťaži, ktorej pravidlá stanovila EK. Každý štát sa prirodzene snaží o to, aby sa vynaložené prostriedky vrátili späť v podobe finančnej podpory výskumným projektom. Mnohé úspešné krajiny získavajú viacej prostriedkov ako vložili do spoločného fondu. Pre úspešnú účasť SR v rámcovom programe boli prijaté organizačné opatrenia, pričom najdôležitejším z nich bolo vytvorenie informačnej infraštruktúry pre 5. RP ES. 

3. Organizačná a informačná infraštruktúra pre 5. RP ES v Slovenskej republike

Návrh organizačnej a informačnej infraštruktúry (viď. Príloha č.2) bol vypracovaný Ministerstvom školstva SR a prerokovaný so zástupcami ústredných orgánov štátnej správy SR, SAV, Fóra vedeckých a výskumných pracovníkov Slovenska, Rady vysokých škôl SR, Slovenskej akadémie pôdohospodárskych vied, Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory, Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania, SARC a FEMIRC na porade dňa 7. apríla 1999. Na porade bol prerokovaný aj postup prípravy Slovenska pre zapojenie sa do 5. RP ES.

Hlavným koordinátorom pre 5. RP ES bolo Ministerstvo školstva SR. Úlohou hlavného koordinátora v informačnej infraštruktúre bolo zabezpečiť styk medzi informačnou infraštruktúrou a Misiou SR pri ES v Bruseli, vládou SR a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy ako aj usmerňovať výkonných koordinátorov pre jednotlivé tematické a horizontálne programy a pre 5. RP ES EURATOM. Prácu hlavného koordinátora riadila Koordinačná rada pre 5. RP ES, ktorej predsedom bol štátny tajomník Ministerstva školstva SR a podpredsedom bol generálny riaditeľ Sekcie vedy a techniky MŚ SR. Koordinačná rada bola zložená z nominovaných zástupcov ústredných orgánov štátnej správy  SR a zoznam jej členov je v Prílohe č.3.

Dve vyššie spomenuté organizácie SARC a FEMIRC Slovakia boli určené ako koordinačné pracoviská s výkonnými koordinátormi pre jednotlivé tematické a horizontálne programy a EURATOM. SARC je priamoriadená príspevková organizácia MŠ SR a jej hlavnou úlohou je poskytovanie informačných a poradenských služieb pre vedecko-výskumné programy Európskej únie a vykonáva aj funkciu národných kancelárií COST a EUREKA. FEMIRC Slovakia (Fellow Member of the Innovation Relay Centres) je názov projektu, ktorý je priamo financovaný EK na zabezpečenie informovanosti o výskumných a inovačných aktivitách EK v krajinách SVE a koordinátorom projektu v SR je samostatný podnikateľský subjekt BIC (Business Innovation Centre). 

Úlohou výkonných koordinátorov (inak tiež administratívnych koordinátorov) bolo:
•	  zhromažďovať a distribuovať aktuálne informácie o relevantných programoch 5. RP ES (organizácia informačných dní, seminárov apod.)
•	  stimulovať účasť slovenských subjektov vo vedecko-výskumných programoch 5. RP ES 
•	  vykonávať poradenstvo pre potenciálnych predkladateľov návrhov
•	  pomáhať pri vypracúvaní návrhov a kontrolovať ich formálnu a finančnú vhodnosť
•	  realizovať predbežné posúdenie návrhov.

	Výkonní koordinátori boli zodpovední za organizáciu procesu participácie slovenských subjektov v programoch 5. RP ES. Všetci výkonní koordinátori sa súčasne zúčastňovali aj zasadnutí programových výborov 5. RP ES v Bruseli. Zoznam výkonných koordinátorov je v Prílohe č.4.
	
Na každého výkonného koordinátora bola napojená skupina expertov cez odborného koordinátora. Odborní koordinátori boli vybraní Koordinačnou radou a ich úlohou ako aj  príslušnej skupiny expertov bolo: 
•	poskytovať odbornú expertízu a poradenskú činnosť
•	aktivovať relevantnú vedecko-výskumnú a technickú komunitu
•	zastupovať v programových výboroch 5. RP ES záujmy SR a zároveň informovať MŠ SR o všetkých rokovaniach programových výborov, o prerokovávaných materiáloch a o prijatých záveroch
•	posudzovať odbornú úroveň predkladaných návrhov
•	radiť výkonnému koordinátorovi.
	
Zoznam odborných koordinátorov je v Prílohe č.5.

Výkonných i odborných koordinátorov menoval štátny tajomník Ministerstva školstva SR na návrh ústredných orgánov štátnej správy SR a vedecko-technickej komunity, ktoré tiež navrhovali expertov do príslušných skupín. Následne boli všetci zástupcovia SR v 5. RP ES oficiálne písomne nahlásení do Bruselu. 

Povinnosťou všetkých zástupcov – hlavne výkonných koordinátorov – bolo pravidelne sa zúčastňovať na rokovaní orgánov 5. RP ES v Bruseli. Pre finančnú náročnosť, ktorú pre MŠ SR predstavovalo hradenie nákladov spojených s vysielaním týchto zástupcov do Bruselu, SR na niektorých rokovaniach nebola zastúpená. Účasť na zasadnutiach programových výborov 5. RP ES bola veľmi dôležitá, pretože na týchto zasadnutiach boli prerokované zásadné otázky spojené s ďalšou činnosťou príslušného programu (jeho orientácia, upresňovanie a schvaľovanie obsahov výziev, finančné otázky, výsledky atď.). Z dôvodu neúčasti na rokovaniach sme prišli o veľa aktuálnych a dôležitých informácií. V budúcnosti (najmä čo sa týka našej participácia na nasledujúcom 6. RP ES) je preto potrebné riešiť problémy  súvisiace s vysielaním zástupcov SR na rokovania.  

V priebehu 5. RP ES sa ukázalo, že mnohé naše pracoviská nemali dostatok informácií o programe a preto sa znižovala aj ich možnosť úspešne sa uchádzať o zdroje EK. Za účelom eliminovania tohto nedostatku sa vypracoval projekt Slovenskej informačno-konzultačnej akademickej siete SIKAS. Uvedená sieť SIKAS bola vytvorená na podnet ministra školstva, ktorý predniesol návrh Slovenskej rektorskej konferencii v máji 2000. Sieť SIKAS pozostáva z 22 informačných a koordinačných pracovísk na jednotlivých VŠ a jedného koordinačného pracoviska SIKAS - 5. RP. Sieť má nadrezortný charakter a poskytuje svoje služby bez ohľadu na typ pracoviska, ktoré má o účasť v rámcovom programe (ďalej len RP) záujem. Úlohou konzultantov siete SIKAS je:
•	informovať inštitúcie výskumu a vývoja vrátane malých a stredných podnikov o možnostiach RP,
•	vysvetľovať pravidlá zapojenia sa do RP,
•	vyhľadávať partnerov pre spoločné riešenie projektov na Slovensku a v zahraničí,
•	poskytovať pomoc pri príprave návrhov projektov,
•	poskytovať technickú pomoc pri vypĺňaní formulárov vrátane príslušného programového vybavenia na vypĺňanie formulárov a techniku komunikácie

Koordináciou siete bola poverená FEI STU, neskôr túto funkciu prevzal SARC. Kvôli nevyjasnenosti financovania začala sieť SIKAS svoju činnosť s istým oneskorením.  Konzultanti siete boli vyškolení výkonnými koordinátormi jednotlivých programov 5. RP ES a ich pracoviská boli vybavené potrebnou výpočtovou a komunikačnou technikou. Náklady na vybudovanie siete a zabezpečenie jej činnosti sú hradené z prostriedkov ŠR, ktoré sú určené na podporu účasti slovenských pracovísk výskumu a vývoja v 5. RP ES.  Aj keď sieť SIKAS bola vybudovaná až v priebehu 5. RP ES jej nepochybne významná úloha sa potvrdí v nasledujúcom rámcovom programe ako aj  v iných programoch ES (najmä COST a EUREKA). Zoznam konzultantov siete SIKAS je v Prílohe č.6. 

4. Ciele, obsah, štruktúra a typy projektov 5. RP ES
 
4.1 Ciele 5. RP ES

Hlavné ciele vedeckého a technologického rozvoja rámcového programu boli definované nasledovne:
•	koncentrácia výskumných aktivít, posilnenie výskumného potenciálu európskych laboratórií, vysokých škôl a podnikov v rámci spoločného „Európskeho výskumného priestoru“, s cieľom vývoja vysokohodnotných poznatkov a technológií ako i zamedzenia duplicitného výskumu
•	zameranie európskeho výskumu na plnenie hospodárskych a spoločenských cieľov ES, t.j. európsky výskum a vývoj musí posilňovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a ES ako celku
•	zlepšenie situácie v zamestnanosti v krajinách ES
•	zlepšenie kvality života a situácie v zdravotníctve
•	zlepšenie globálnych ekologických podmienok

Obsah 5. RP ES

Samotný 5. RP ES bol rozdelený na tzv. Priame výskumno-vývojové akcie a Nepriame akcie. Priame výskumno-vývojové akcie boli implementované v „Spojenom výskumnom centre“ a realizovali podporné aktivity pre výskum, vedu a techniku na inštitucionálnej úrovni. Spojené výskumné centrum vykonávalo svoje aktivity v úzkej spolupráci s vedeckou komunitou ako aj podnikateľskou sférou v Európe.

Vlastné vedecké a technologické ciele rámcového programu boli definované v rámci Nepriamych aktivít, ktoré zahŕňali štyri aktivity vzťahujúce sa na sedem oblastí, a to na štyri základné Tematické programy a tri Horizontálne programy. Tematické programy sa ďalej členili do tzv. kľúčových akcií, ktorých bolo spolu 22. Tieto kľúčové akcie detailnejšie vymedzovali problémy, ktoré mali byť prostredníctvom 5. RP ES riešené. Okrem kľúčových akcií bol podporovaný výskum generickej povahy (základný výskum) a podpora výskumným infraštruktúram. Horizontálne programy boli prierezové a zameriavali sa na podporovanie spôsobov a štruktúr, prostredníctvom ktorých boli riešené vecné priority alebo boli nevyhnutné pre vytváranie priaznivých podmienok pre ich riešenie. 

Štruktúra 5. RP ES

Tematické programy (I. aktivita):
1.	TP: Zlepšenie kvality života a manažment zdrojov živej prírody (ďalej len LIFE)
Rozpočet: 2 650 mil. EUR

2.	TP: Vytváranie užívateľsky prístupnej informačnej spoločnosti (ďalej len IST)
Rozpočet: 3 925 mil. EUR
3.	TP: Podpora konkurencieschopného a trvalo udržateľného rastu (ďalej len Growth)
Rozpočet: 3 100 mil. EUR
4.	TP: Energia, životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj  (ďalej len EESD)
Rozpočet: 2 100 mil. EUR

Horizontálne programy:
II.aktivita: Posilnenie medzinárodného postavenia európskeho výskumu (ďalej len INCO)
Rozpočet: 491 mil. EUR
III.aktivita: Podpora inovácií a participácie malých a stredných podnikov (ďalej len SME)
Rozpočet: 350 mil. EUR
IV.aktivita: Zvyšovanie ľudského výskumného potenciálu a socio-ekonomickej vedomostnej základne (ďalej len IHP)
Rozpočet: 1 402 mil. EUR

5. RP ES EURATOM

Pozostával z dvoch výskumných oblastí:
•	Ovládateľná termonukleárna fúzia
•	Štiepenie jadra
Rozpočet: 1 467 mil. EUR

Typy projektov

•	Výskumné projekty (RTD projekty) – cieľom bolo získať nové poznatky určené pre vývoj alebo zlepšenie výrobkov, procesov a služieb, príp. pre riešenie strategických potrieb ES
•	Tematické siete (TN) – cieľom bolo prepojiť výrobcov, užívateľov, univerzity, výskumné centrá a ďalšie organizácie tak, aby došlo k účinnému prenosu a rozšíreniu nových poznatkov
•	Koordinačné akcie (CA) – cieľom bolo prepojenie výskumných projektov realizovaných a financovaných v jednotlivých krajinách
•	Projekty CRAFT – vytvárali pre MSP bez vlastných výskumných kapacít možnosť objednať si vyriešenie technologických problémov angažovaním externých vedecko-výskumných pracovísk
•	Projekty „Exploratory Award“ – prostredníctvom nich mohli MSP získať finančnú podporu na prípravu projektu CRAFT alebo RTD
•	Sprievodné opatrenia (AM) – boli zamerané na ďalší rozvoj tematických a horizontálnych programov, na upresnenie ich cieľov apod. Prevažne to boli rôzne štúdie, publikácie, konferencie, výstavy, školenia atď.
•	Štipendiá – bol podporovaný celý systém, v ktorom sa mohli uchádzať o štipendium nielen jednotlivci ale aj výskumné pracoviská
•	„Take-up“ projekty – boli špeciálne vytvorené pre program IST a to pre uľahčenie zavádzania inovácií (vyhodnotenie novej techniky alebo technológie v reálnych podmienkach; zavedenie novej, ale už preverenej technológie, ktorá zvýši kvalitu a efektivitu práce užívateľa; overenie a prípadná úprava sľubnej novej technológie alebo služby s dôrazom na spoluprácu užívateľa a dodávateľa).

5. Vyhodnotenie účasti SR v 5. RP ES
 
Počas 4 rokov trvania rámcového programu bolo vyhlásených v jednotlivých programoch priemerne 6 - 8 výziev na podávanie návrhov. Každý projekt má koordinátora a spolupracujúcich zodpovedných riešiteľov úloh. Administratívna náročnosť úlohy koordinátora (hlavne z hľadiska dodržiavania striktných pravidiel EÚ pri vedení finančnej agendy) bola dôvodom prečo pracoviská krajín strednej a východnej Európy (ďalej len SVE) boli len vo výnimočných prípadoch koordinujúcim pracoviskom. Všetky podané projekty boli hodnotené štandardným postupom EK, t.j. nezávislým hodnotením odborníkov, ktorých vybrala EK z významných vedeckých a výskumných pracovníkov z krajín ES a z krajín SVE. Riešitelia zasielali projekty priamo na príslušný direktoriát EK, kde sa uchádzali o ich prijatie a aj finančné prostriedky zo zdrojov EK. V prípade schválenia financovania zo strany EK boli uzatvorené kontrakty s koordinátormi projektov zvyčajne na obdobie 3 rokov, pri niektorých typoch projektov (CRAFT, EA, AM) na kratšie obdobie. Koordinátor je zodpovedný za prerozdelenie finančných prostriedkov spoluriešiteľom úloh. Celý proces schvaľovania financovania projektov členmi programových výborov a následné negociácie kontraktov nie vždy ukončené uzatvorením kontraktov je zdĺhavý. O výsledkoch negociácií/uzatvorení kontraktov sú informovaní len členovia programových výborov.  Vyhodnotenie účasti SR v 5. RP ES je spracované v tabuľkovej forme na základe čiastkových údajov od ÚOŠS , SAV a VŠ. Údaje boli porovnané a v mnohých prípadoch rozšírené o údaje od členov programových výborov, ktorí majú prístup k databázam EK. Tieto databázy síce poskytujú najaktuálnejšie a najkompletnejšie údaje o projektoch, ale v mnohých prípadoch neuvádzajú detailné rozdelenie finančných prostriedkov pre jednotlivých spolupracujúcich riešiteľov úloh.

Zhodnotenie účasti podľa počtu zaslaných/schválených projektov v jednotlivých programov (viď. Tabuľka 1)
 
V priebehu 4 rokov inštitúcie SR boli účastníkmi v 1069 podaných návrhov projektov, spravidla koordinovaných pracoviskom z krajiny ES. V týchto návrhoch projektov figurovalo 1536 účastníkov čo znamená, že v niektorých návrhoch projektov bolo viac účastníkov zo SR. Z týchto návrhov projektov EK schválila 262 projektov s 360 účastníkmi zo SR. Celková úspešnosť bola 24,5 %. Najvyššiu úspešnosť mali programy  SME  43 % a GROWTH  40 %. V ostatných programoch sa úspešnosť pohybovala v rozmedzí 28 – 16 %. Najnižšia úspešnosť bola v programe LIFE (16%). Avšak je potrebné podotknúť, že v tomto programe bolo zároveň najviac účastí inštitúcii SR v podaných projektov (304), kým v ostatných programoch bolo toto číslo nižšie (cca 200 projektov). 

Zhodnotenie účasti podľa získaných finančných príspevkov EK v jednotlivých programov (viď. Tabuľka 2)

Slovenská republika celkove získala pre svoje zapojenie do 5. RP ES finančné prostriedky vo výške 27 940 382 EUR. Aj keď výška týchto prostriedkov nie je konečná možno konštatovať, že presahuje výšku prostriedkov, ktoré SR odviedla do spoločného fondu. Najviac prostriedkov sa získalo v programe LIFE (5 882 908 EUR), potom v programe IHP (4 889 300 EUR), v EESD (4 557 342 EUR),  v IST (3 727 568 EUR), v GROWTH (3 646 469 EUR), v SME (1 964 315 EUR), v INCO (1 856 259 EUR) a v programe EURATOM (1 416 221 EUR).  
 	Keďže posledné výzvy pre 5. RP ES boli vyhlásené v tomto roku t.j.2002 a v súčasnosti prebieha uzatváranie kontraktov s riešiteľmi projektov, uvádzané sumy nie sú konečné a predpokladáme, že budú o niečo nižšie. Zároveň je potrebné uviesť, že slovenskí riešitelia nie sú povinní informovať MŠ SR o výsledkoch negociácii kontraktov a preto MŠ SR nemá k dispozícii kompletné údaje o finančnom prínose pre SR (dôvody sú uvedené v závere časti 5). Jednotliví riešitelia boli MS SR oslovení a požiadaní o zaslanie výšky príspevku EK po uzatvorení kontraktu, ale nie všetci na túto požiadavku reagovali.   

Zhodnotenie účasti podľa sektorov  (viď. Tabuľka 3, 4, 5)

Vysoké školy (VŠ)

Najviac slovenských inštitúcií v podaných projektoch pochádzalo z vysokých škôl (407), kde prísnemu výberu vyhovelo 88 (úspešnosť 21,6 %).  Celková čiastka získaných finančných prostriedkov pre pracoviská VŠ bola 6 579 697 EUR. Účasť VŠ sa koncentrovala hlavne do programu EESD (28 účastí v schválených projektoch a 1,7 mil. EUR), potom v programe IST (11 účastí v schválených projektoch a 1,2 mil. EUR) a v programe LIFE (13 účastí v schválených projektoch a 0,8 mil. EUR).  

Slovenská akadémia vied (SAV)

Pracoviská SAV boli zapojené v 279 podaných projektoch. Úspešných bolo 79 kolektívov SAV s vysokou 28,3 % úspešnosťou. Celková čiastka získaných finančných prostriedkov pre pracoviská SAV bola 7 783 185 EUR. Najvýznamnejšia účasť SAV bola v programe LIFE (17 účastí v schválených projektoch a 2,1 mil. EUR), ďalej v programe GROWTH (19 účastí v schválených projektoch a 1,4 mil. EUR) a v programe EESD (18 účastí v schválených projektoch a 1,3 mil. EUR). 

Rezortné výskumné ústavy (RVÚ)

Pracoviská rezortného výskumu boli zapojené v 267 podaných projektoch, pričom schválených bolo 54 projektov so slovenskou účasťou, čo znamená úspešnosť 20,2 %. Celková čiastka prostriedkov, ktoré získali slovenské rezortné ústavy bola 4 915 165 EUR. Účasť RVÚ sa koncentrovala hlavne do programu LIFE (22 účastí v schválených projektoch a 2,6 mil. EUR) a programu GROWTH (19 účastí v schválených projektoch a 0,7 mil. EUR).

Malé a stredné podniky (MSP)

Malé a stredné podniky sa nachádzali v 240 návrhoch podaných projektov, pričom 48 bolo úspešných, čo predstavuje 20 % úspešnosť. Celková čiastka prostriedkov, ktoré získali MSP bola 2 602 703 EUR. Malé a stredné podniky sa zúčastnili 5. RP ES buď v rámci tematických programov (najčastejšie vo dvojici s ústavmi SAV alebo RVÚ), alebo v rámci špecifického programu SME ako projekty CRAFT, EA a inovačné projekty.  Najaktívnejšie boli MSP v programe GROWTH (13 účastí v schválených projektoch a 0,56 mil. EUR) a programe SME (20 účastí v schválených projektoch a 0,78 mil. EUR).

Veľké podniky (VP)

Výskumní pracovníci z veľkých podnikov sa zapojili v 23 podaných projektoch, pričom úspešných bolo 10 s vysokou 43,5 % úspešnosťou. Celková čiastka získaných finančných prostriedkov pre tieto pracoviská bola 548 840 EUR. Projekty boli prevažne koncentrované do programu GROWTH (9 účastí v schválených projektoch a 0,27 mil. EUR).   

Zhodnotenie účasti podľa typov schválených projektov v jednotlivých programoch (viď. Tabuľka 6)

Aktivita slovenských inštitúcií bola zameraná hlavne na účasť vo výskumno-vývojových projektoch RTD (111 účastí v schválených projektoch). Nasleduje účasť v sprievodných opatreniach AM (56) a v tematických sieťach TN (50). 

Štipendiá predstavujú posledný typ projektov. O ich udelenie sa mohli uchádzať nielen jednotlivci, ale štatút hosťujúcej (školiacej) organizácie mohli získať aj výskumné pracoviská. O možnosť získať štipendium pre post-doktorandov sa uchádzalo len 81 výskumných pracovníkov, z čoho 27 bolo úspešných, ktorí celkovo získali čiastku 2,9 mil. EUR. O pridelenie štatútu školiaceho pracoviska nepožiadala žiadna slovenská organizácia. Na druhej strane možnosť ísť na študijný pobyt do vybraných hosťujúcich organizácii využilo zo SR zatiaľ 26 doktorandov.

5. Záver

Účasť našich pracovísk v mnohostrannej medzinárodnej spolupráci 5. RP ES ukázal, nielen na záujem vedecko-technickej komunity spolupracovať s pracoviskami ES, ale aj na schopnosť obstáť v súťaži a spolupracovať s najlepšími zahraničnými odborníkmi. Úspech v rámcových programoch ES však nezávisí len od odbornej úrovne jednotlivých pracovísk, ale aj od :
-	primeraného technického zabezpečenia našich pracovísk, ktoré by mali byť zrovnateľné so svojimi potenciálnymi partnermi a konkurentmi v krajinách ES a SVE
-	predchádzajúcich kontaktov s pracoviskami ES, ktoré sú základom prípravy multilaterálnych projektov.

Neustály pokles výdavkov na vedu (viď. graf č.3 a 4, tabuľka č.7) patrí k negatívnym faktorom, ktoré ovplyvňujú spôsobilosť slovenských výskumno-vývojových pracovísk zúčastniť sa na ďalších rámcových programoch a budovaní spoločného európskeho výskumného priestoru.

Aj keď uvádzané získané finančné prostriedky sa budú ešte spresňovať, celkové pôsobenie Slovenskej republiky môžeme hodnotiť nasledovne: 
1.	SR získala z ES viacej prostriedkov ako vložila do 5. RP ES, preto účinkovanie slovenských inštitúcií pokladáme za úspešné. Treba však brať do úvahy výraznú redukciu poplatkov, ktorá sa v 6. RP ES už nebude vyskytovať. Táto skutočnosť musí viesť slovenské inštitúcie k snahe výrazne zvýšiť svoju účasť v nasledujúcom rámcovom programe.
2.	Rovnako pozitívne je možné hodnotiť celkovú úspešnosť, ako pomeru účastí slovenských organizácií v podaných a schválených projektoch (24,5 %). Táto úspešnosť je blízka úspešnosti v krajinách ES. 
3.	Počet organizácií zapojených do prípravy projektov (1536) ako aj počet organizácií v schválených projektoch (392) vytvárajú predstavu širokého zapojenia sa našich výskumno-vývojových pracovísk, MSP a VP do 5. RP ES. Medzinárodné zrovnanie s krajinami ES odpovedajúcej veľkosti, ale aj s asociovanými krajinami však ukazuje na veľké rezervy (napr. Rakúsko 1582 schválených účastí, Maďarsko 540 schválených účastí a Slovensko 392 schválených účastí). Vzájomné porovnanie asociovaných krajín ukazuje, že medzi najúspešnejšie krajiny sa zaradili Poľsko, Česká republika a Maďarsko. Slovenská republika sa nachádza s výrazným odstupom v druhej skupine krajín spolu so Slovinskom a Rumunskom. 
4.	Pri interpretácii počtu účastí slovenských inštitúcií v schválených projektoch si treba uvedomiť fakt, že niektoré najlepšie výskumné inštitúcie sa podieľajú na riešení viacerých projektov (ÚPKM, VÚZ, VÚP, viaceré ústavy SAV a niektoré fakulty VŠ). Preto skutočný počet úspešných pracovísk je výrazne nižší. Existuje stále veľký počet pracovísk, ktoré nevyvinuli v 5. RP ES žiadnu aktivitu. 
5.	Následné hodnotenia účasti SR v 5. RP ES nemožno zúžiť len na počet účastníkov v schválených projektoch, alebo výšku získaných prostriedkov. Je treba sledovať ako sa výsledky nových riešení prejavia v inovačnej aktivite u slovenských koncových užívateľov. V prípade projektov CRAFT (určených pre MSP) len 22 projektov sa realizuje v SR, čo predstavuje 0,45% z celej EÚ. Znamená to, že väčšia časť nových poznatkov  smeruje do krajín ES.
6.	Čo sa týka prínosov našej účasti v 5.RP ES je potrebné si uvedomiť, že rámcové programy ako aj celá oblasť vedy a techniky je oblasťou dlhodobého charakteru. Podľa údajov OECD sa viac ako 50% (až takmer 70%) ekonomického rozvoja dosahuje aplikáciou výskumu, ale fáza prechodu od začatia riešenia vedeckej úlohy až po praktické využitie výsledkov výskumu presahuje 20 rokov. Podľa vyjadrení EK podstata 5.RP ES nebola okamžitá priama návratnosť vynaložených prostriedkov, ale tieto boli a sú považované za „investíciu do budúcnosti“. Preto za súčasné prínosy považujeme hlavne poznanie a získavanie nových vedomostí, kontaktov, skúsenosti z riešenia spoločných úloh apod.
7.	Nemôžeme byť úplne spokojní s informačnou infraštruktúrou, ktorej činnosť bola zvlášť vyhodnotená a boli prijaté opatrenia, aby sa nedostatky neopakovali v priebehu 6. RP ES. Vyšší príspevok SR v 6. RP ES bude klásť oveľa vyššie nároky na celú výskumno-vývojovú základňu ako aj centrálnu podporu a tieto skutočnosti boli zohľadnené pri príprave Stratégii účasti SR v 6.RP ES (materiál bude predložený na rokovanie vlády SR).
8.	Úspešnosť účasti subjektov SR v 5. RP ES je priamo závislá od vnímania a potreby vedy a techniky jednak spoločnosťou, jednak rozhodujúcimi štátnymi orgánmi. Platenie členského príspevku samo o sebe nie je podstatnou zárukou úspešnosti. Na rozdiel od iných krajín (či už členských štátov alebo kandidátskych krajín) totiž Slovensko zaostáva tak v priamej, ako aj v nepriamej podpore výskumu. To je v priamom rozpore s cieľmi ES, deklarovanými na ostatných summitoch (Lisabon, Barcelona), kde sa práve rozvoj vedy a techniky považuje za najsilnejší nástroj podpory zamestnanosti, konkurencieschopnosti, ekonomického a sociálneho rozvoja. 
9.	Preto je nevyhnutné prijať také opatrenia rozpočtového charakteru v priamej podpore (zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu na vedu a techniku, podpora konkurenčného financovania, atď.), aj v nepriamej podpore (motivačné prostredie, daňové a iné úľavy, atď.), aby sme sa aspoň priblížili ostatným kandidátskym krajinám.