Aktualizácia dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu 

Bratislava, apríl 2009

1.	Úvod

Vláda SR dňa 3. decembra 2008 svojim uznesením č. 876 schválila dokument Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu (ďalej len „dokument“), ktorým Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „MF SR“) informuje o situácii v oblasti digitálnej integrácie na Slovensku a zároveň deklaruje záujem a nutnosť riešiť otázku digitálnej integrácie znevýhodnených skupín obyvateľov ako jednu z najdôležitejších priorít v procese úspešného budovania informačnej spoločnosti. Vláda SR následne uložila ministrovi financií povinnosť aktualizovať dokument Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu v súlade so závermi ministerskej konferencie e-Inclusion, ktorá sa konala 30.novembra až 2.decembra 2008 vo Viedni. 

Predkladaná Aktualizácie dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu (ďalej len „Aktualizácia“) informuje o najdôležitejších záveroch, aktivitách a zámeroch v oblasti digitálnej integrácie, prezentovaných a podporených na ministerskej konferencií e-Inclusion vo Viedni, ako aj o ďalších nových, podstatných aktivitách v sledovanej oblasti, ktoré sa udiali na Slovensku a v Európskej únií (ďalej len „EÚ“) v období od schválenia dokumentu do vzniku Aktualizácie. 

1.1.	Stručné zhrnutie dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu 

Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu bola vypracovaná v súlade s Ministerskou deklaráciou pre e-Inclusion (ďalej len “ministerská deklarácia“), ktorá bola prijatá na konferencii „IKT pre spoločnosť podporujúcu sociálne začlenenie“ v júni 2006 v Rige. Ministerská deklarácia je kľúčovou iniciatívou EÚ v oblasti informatizácie spoločnosti, týkajúcej sa digitálnej integrácie a starnutia obyvateľstva. MF SR v dokumente informovalo o situácií v oblasti digitálnej integrácie na Slovensku, formulovalo priority, opatrenia a aktivity, ktoré by mohli pomôcť riešiť najpálčivejšie problémy v sledovanej oblasti. Zároveň boli vyšpecifikované skupiny obyvateľov, pri ktorých sa predpokladá, že sa ich ohrozenie digitálnym vyčlenením dotýka najviac. Východiskom pri ich špecifikácii boli dôvody a príčiny ich znevýhodnenia, resp. ohrozenia, ako napr. fyzické a duševné danosti a schopnosti, sociálne a spoločenské podmienky, v ktorých občan žije. V dokumente boli ďalej stanovené prioritné oblasti digitálnej integrácie, pre ktoré boli sformulované konkrétne opatrenia smerujúce k digitálnej integrácií čo najväčšieho počtu obyvateľov ohrozených digitálnym vyčlenením. Prioritné oblasti riešenia digitálnej integrácie boli stanovené so zreteľom na podmienky a špecifiká Slovenska a zároveň sú v súlade so spomínanou ministerskou deklaráciou.

Prioritné oblasti riešenia digitálnej integrácie vyšpecifikované pre Slovensko:
•	prístupnosť a použiteľnosť informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“),
•	inkluzívny e-Government,
•	zvyšovanie digitálnej gramotnosti a spôsobilosti používania IKT,
•	znižovanie geografických digitálnych rozdielov,
•	IKT pre starších občanov.

V oblasti prístupnosti a použiteľnosti IKT je elektronický bezbariérový prístup (e-Accessibility) jednou z dôležitých priorít digitálnej integrácie a je súčasťou štandardizácie v oblasti informatizácie spoločnosti. Dôležitosť e-Accessibility vystupuje do popredia v prípadoch, kedy sa prístupnosť a použiteľnosť IKT produktov a služieb môže stať problémom pre znevýhodnené skupiny obyvateľov pri ich snahe zaradiť sa do spoločnosti. IKT produkty a služby, pri ktorých boli aplikované princípy elektronického bezbariérového prístupu, pomáhajú týmto skupinám vyrovnať sa s každodennými výzvami, ktorým čelia pri využívaní technológií a služieb informačnej spoločnosti. Uplatňovanie princípov e-Accessibility prispieva k minimalizovaniu bariér pri pracovnom a sociálnom začleňovaní sa skupín ohrozených digitálnym vyčlenením do informačnej spoločnosti. 

V časti dokumentu týkajúceho sa inkluzívneho e-Governmentu bola zdôraznená podmienka, aby 
e-Government ponúkal možnosti uspokojovať potreby všetkých občanov aj bez prístupu k IKT, bez potrebných zručností a bez špecializovaných pomôcok a zariadení. Využívanie elektronických verejných služieb
(e-Govermmentu) prinesie znevýhodneným, resp. ohrozeným skupinám obyvateľov zvýšenie kvality ich života, možnosť lepšieho prístupu ku vzdelaniu, k zamestnaniu, k účasti na diskusii o rozhodnutiach orgánov verejnej správy, a tiež k zlepšeniu ich informovanosti. Dôležitou súčasťou inkluzívneho e-Governmentu je podpora  kultúrnej a jazykovej rôznorodosti. Široké využitie IKT, zvlášť medzi mladými ľuďmi, vrátane utečencov a etnických skupín, by mohlo napomôcť prekonať bariéry v etnickej, kultúrnej a jazykovej oblasti.

Pre oblasť zvyšovania digitálnej gramotnosti a spôsobilosti používania IKT bolo konštatované, že pripravenosť obyvateľov používať moderné IKT je jedným zo základných pilierov budovania znalostnej ekonomiky a táto schopnosť v rozhodujúcej miere prispieva k digitálnej integrácii znevýhodnených skupín obyvateľov do informačnej spoločnosti. Zvyšovaním povedomia o informačnej spoločnosti, správnou propagáciou možností a výhod používania IKT v každodennom živote, cielenou podporou nových projektov v oblasti zvyšovania digitálnej gramotnosti vybudovaním a sprístupnením e-learningových aplikácií a organizovaním kurzov, prednášok, seminárov a školení na rôznych úrovniach, by úroveň digitálnej gramotnosti, a to nielen obyvateľstva ohrozeného digitálnym vyčlenením, mohla nabrať výrazne stúpajúci charakter.

Nutnosť riešiť otázku znižovania geografických digitálnych rozdielov bola v dokumente podložená tvrdením, že najmä nedostupnosť širokopásmového pripojenia v odľahlých regiónoch, a s tým súvisiaca nižšia úroveň digitálnych zručností, bráni ich obyvateľom v rýchlejšom ekonomickom a sociálnom rozvoji a raste. Práve tento nízky, až žiadny, ekonomický a sociálny progres vytvára podmienky vyvolávajúce sociálnu izoláciu obyvateľov žijúcich v geograficky a demograficky problémových oblastiach Slovenska. V dokumente boli zdôraznené vhodné aktivity, ktorými by bolo možné znížiť riziko digitálneho vylúčenia takto ohrozených občanov. Medzi vhodné aktivity boli zaradené napr. podpora zvyšovania dopytu samotných obyvateľov problémových oblastí Slovenska po širokopásmovom pripojení, a tým aj po možnosti využívať výhody elektronických verejných služieb, realizácia opatrení, ktoré by boli iniciované na miestnej úrovni, a viedli by k zvyšovaniu dostupnosti širokopásmového pripojenia v oblastiach nezaujímavých pre komerčných prevádzkovateľov.

V oblasti informačných a komunikačných technológií pre starších občanov je v dokumente zdôraznené, že starnutie obyvateľstva je nevyhnutné vnímať ako globálny jav, ktorý už čoskoro ovplyvní ekonomiku a hospodárstvo krajiny, početnosť a štruktúru pracovných síl, dôchodkový systém a ďalšie poistné systémy. Odpoveďou na potreby starnúceho obyvateľstva v informačnej spoločnosti je ponúknuť starším občanom možnosti na nezávislejší život, podporiť ich aktívnu účasť na dianí v spoločnosti, a to zmysluplným využívaním všetkých výhod IKT, ktoré do tejto oblasti môžu najnovšie technológie priniesť. IKT môžu seniorom pomôcť zlepšiť kvalitu ich života a to naozaj v mnohých smeroch. 

2.	Zdroje Aktualizácie dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu 

Najdôležitejšie dokumenty a aktivity doporučené ako zdroje Aktualizácie: 
•	Závery predsedníctva Rady Európskej Únie k ministerskej konferencii e-Inclusion, ktorá sa konala vo Viedni na prelome novembra a decembra 2008.
•	Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov "Dostupná informačná spoločnosť".
•	Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov  "Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storočia". 

2.1.	Závery ministerskej konferencie e-Inclusion, Viedeň 2008

V dňoch 30.novembra až 2.decembra 2008 sa vo Viedni konala ministerská konferencia venovaná téme 
e-Inclusion. Na konferencii, organizovanej francúzskym predsedníctvom Rady, Rakúskom a Európskou komisiou, sa stretli ministri a zástupcovia európskych štátov, aby si vymenili najaktuálnejšie informácie, skúsenosti z praxe a poznatky z oblasti e-Inclusion, ktoré sa udiali za posledný rok v členských krajinách EÚ. Prijatím záveru, že dostupnosť IKT a ich efektívne používanie sa stalo nevyhnutnou podmienkou zaručenia participácie občanov na spoločenskom a demokratickom živote, Európska komisia, v súlade so svojim úsilím v oblasti e-Inclusion, vyzdvihla dôležitosť a zmysel nasledujúcich aktivít:

•	zahájenie európskej iniciatívy "E-inclusion: be part of it!" koncom roku 2007 v kontexte stratégie i2010,
•	návrh podpory európskeho programu AAL (Ambient Assisted Living, t.j. bývanie s podporou okolia) pre výskum technológií na poli nezávislého života starších občanov,
•	príprava oznámenia Európskej komisie „Prístupná informačná spoločnosť",
•	spracovanie odporúčaní pre sociálne začlenenie ľudí vylúčených z pracovného trhu.

Ministerská konferencia e-Inclusion potvrdila a zdôraznila, že opatrenia na skvalitnenie digitálnej integrácie znevýhodnených skupín obyvateľstva do informačnej spoločnosti, sú investíciami do budúcnosti a musia byť naďalej v centre verejnej politiky. Zároveň ministri európskych krajín opätovne potvrdili aktuálnosť cieľov ministerskej deklarácie, schválenej v júni 2006 v Rige. Tieto ciele zostávajú v platnosti až do roku 2010: 
Pre oblasť znižovania geografických digitálnych rozdielov:
Zodpovedajúce širokopásmové pokrytie sa stáva nevyhnutným produktom, tak ako voda a elektrina. Dnes ide o nenahraditeľnú službu, ktorá je podmienkou pre efektívne zapojenie sa do globálneho obchodu, ekonomiky, vzdelávania, kultúry, politických praktík a spoločnosti. Európska komisia a členské štáty EÚ sú vyzývané na stanovenie opatrení zameraných na zapojenie sa do budovania informačnej spoločnosti, umožňujúcej obyvateľom prístup a využívanie IKT bez ohľadu na geografickú polohu sídla alebo sociálno-ekonomický pôvod obyvateľa. 
Pre oblasť digitálnej prístupnosti: 
Je nevyhnutné skvalitniť prístupnosť IKT vo všeobecnosti a zvlášť prístupnosť webových sídel. Toto úsilie napomôže masívnejšiemu sprístupneniu a využívaniu on-line informácií a služieb znevýhodnenými skupinami obyvateľov. Európska komisia vyzýva na pokračovanie spoločného úsilia pri implementácii európskych a medzinárodných štandardov a stratégií pre prístupnosť webových sídel v Európe. Je veľmi dôležité rozvíjať nielen prístupnosť technológií a on-line služieb, ale aj obsah, ktorý je prostredníctvom týchto technológií sprístupnení. 
Pre oblasť digitálnej gramotnosti:
Digitálna gramotnosť sa stala nevyhnutným prvkom vzdelania každého jednotlivca a súčasťou jeho celoživotného vzdelávania. Každý moderný vzdelávací systém musí IKT integrovať do výučby žiakov od najnižších stupňov vzdelávania, do prípravy učiteľov a IKT sa musia stať nevyhnutnou súčasťou učebných metód. Rovnako dôležitá je podpora zvyšovania a rozvoja digitálnej gramotnosti obyvateľov v zamestnaní. Verejní aj súkromní zamestnávatelia musia v rovnakou mierou prispievať k vzdelávaniu svojich zamestnancov v oblasti IKT. V oblasti zvyšovania digitálnej gramotnosti v rôznych cieľových skupinách, napr. skupiny obyvateľov žijúcich v chudobe, v spoločenskej izolácií, alebo inak ohrozených vyčlenením zo spoločnosti, sú dôležité aktivity spoločenských centier, záujmových združení, komunít, spolkov, ktoré organizovaním kurzov napomáhajú prekonávať bariéry spôsobené digitálnou negramotnosťou. Nová generácia programov zvyšovania digitálnej gramotnosti by mala zamedziť vzniku nových rozdielov v prístupe a využívaní informácií pomocou IKT, mala by zvyšovať dôveru a odvahu všetkých občanov využívať IKT a nové formy zapojenia sa do sociálneho systému, ktoré IKT umožňujú.
Pre oblasť e-Governmentu:
Samozrejmou prioritou je rozvoj prístupnej elektronickej administratívy. IKT poskytujú integrovanú a dosiahnuteľnú predstavu o verejných službách prispôsobených rôznym potrebám rôznych užívateľov po celý čas ich osobného a profesionálneho života. Je dôležité lepšie využívať potenciál IKT v oblasti verejných a sociálnych služieb, konkrétne v programoch zamestnanosti, zdravotníckych služieb a sociálnej pomoci. Je nevyhnutné skvalitňovať prípravu zamestnancov verejnej správy a iných osôb zodpovedných za verejné služby vo využívaní IKT v ich práci a poskytnúť im prostriedky, aby mohli využívať IKT efektívnym spôsobom. Verejné a sociálne služby musia byť organizované takým spôsobom, aby ich využívanie nevyčleňovalo žiadnu kategóriu užívateľov, obzvlášť prístup k službám v prípade núdze musí byť dosiahnuteľný pre všetky osoby, vrátane starších a akýmkoľvek spôsobom hendikepovaných občanov. 

Na záver ministerskej konferencie sa ministri členských štátov EÚ zhodli, že v našej spoločnosti je v súčasnej zložitej ekonomickej situácii viac ako inokedy dôležitá podpora znevýhodnených skupín obyvateľstva, tak ako bolo zdôraznené v oznámení Európskej komisie "Od finančnej krízy k oživeniu: Európsky akčný rámec". Efektívnejšia digitálna integrácia jednoznačne rozvíja najdôležitejší majetok Európy, a tým je jednoznačne jej ľudský kapitál.

2.2.	Závery z dokumentu "Dostupná informačná spoločnosť"

Nosnou témou dokumentu je otázka elektronickej prístupnosti. Prístupnosť webu, a najmä prístupnosť webových sídel verejnej správy, je v súčasnej dobe jednou z priorít, vzhľadom na fakt rastúceho významu internetu v mnohých oblastiach každodenného života. Napriek svojmu významu je celková úroveň prístupnosti webu v rámci celej EÚ aj naďalej veľmi nízka. Európska komisia je presvedčená, že je nevyhnutné, aby sa k riešeniu uvedenej témy pristupovalo koherentnejšie, jednotnejšie a účinnejšie vzhľadom na to, že z elektronickej prístupnosti vyplývajú sociálno-hospodárske dôsledky tak pre jednotlivcov, ako aj pre Európu ako celok. Riešenie prístupnosti IKT môžu napríklad pomôcť starším pracovníkom udržať si zamestnanie a zintenzívniť využívanie on-line verejných služieb ako napr. elektronickej štátnej správy (e-Government) a zdravotníctva (e-Health). V dôsledku chýbajúcej elektronickej prístupnosti dochádza k vylúčeniu dôležitých zložiek populácie, ktoré sa tak nemôžu v plnej miere zúčastňovať na odborných, vzdelávacích, oddychových, demokratických a sociálnych činnostiach. Posilnenie elektronickej dostupnosti prispieva k plneniu cieľov v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia. Za týmto účelom sú v dokumente formulované nasledovné závery: 

•	európske organizácie pre normalizáciu (ďalej ESO) by mali vykonávať normalizačné činnosti zamerané na zabezpečenie širšej elektronickej prístupnosti s cieľom obmedziť roztrieštenosti trhu a uľahčiť rozsiahlejšie zavádzanie tovarov a služieb založených na informačných a komunikačných technológiách, 
•	členské štáty, zainteresované strany a Európsky komisia by mali stimulovať vyššiu úroveň inovácií a rozsiahlejšie zavádzanie elektronickej prístupnosti, predovšetkým prostredníctvom využitia programov EÚ v oblasti výskumu a inovácií a štrukturálnych fondov, 
•	všetky zainteresované strany by mali v plnej miere využívať možnosti na riešenie problematiky elektronickej prístupnosti v rámci existujúcej legislatívy EÚ. Európska komisia bude zohľadňovať príslušné požiadavky týkajúce sa elektronickej prístupnosti pri návrhoch a revíziách právnych predpisov,
•	Európska komisia podporí spoluprácu zainteresovaných strán s cieľom posilniť koherenciu, jednotnosť a dopad realizovaných činností. Skupina na vysokej úrovni (vytvorená ad-hoc) bude poverená vypracovaním usmernenia v oblasti celkového koherentného prístupu k otázke elektronickej prístupnosti a úlohou navrhnúť prioritné činnosti na prekonanie bariér v rámci elektronickej prístupnosti. 

2.3.	Závery z dokumentu "Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 
21. storočia" 

Sociálna politika veľmi úzko súvisí a má v mnohom totožné ciele s aktivitou e-Inclusion, a preto je s touto aktivitou potrebné koordinovať opatrenia sociálnych politík. Obnovená sociálna agenda stavia aj na riešení nových foriem sociálneho vylúčenia (digitálneho vylúčenia). Cieľom obnovenej sociálnej agendy je využiť príležitosti na zabezpečenie prístupu jednotlivcom k vzdelaniu, zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám. Jednotlivci a regióny, ktoré nie sú schopné prispôsobiť sa rýchlemu tempu zmien a zaostávajú za ním, potrebujú pomoc. Situáciu zhoršujú rýchle technologické a demografické zmeny s ich vážnymi sociálnymi dôsledkami.
V dokumente sa konštatuje, že príliš veľa ľudí je neaktívnych, alebo nezamestnaných a príliš mnoho mladých ľudí opúšťa školu predčasne a v dôsledku toho mnoho ľudí stále žije v chudobe a sociálnej izolácií. Zároveň sa objavuje ďalší problém – odkázaná starnúca populácia a choroby z nadbytku (obezita, stres).
Sociálna politika musí udržať krok s týmito meniacimi sa skutočnosťami. Obnovená sociálna agenda, stanovená v tomto oznámení, stavia na príležitostiach, prístupe a solidarite. 

Jednou z prioritných tém tejto agendy je mládež. Životné šance mnohých mladých ľudí sú sťažené – nemajú dostatok príležitostí a dostatočný prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, aby využili svoj celý potenciál. Všetky deti preto musia mať možnosť získať vzdelanie, ktoré ich pripraví a poskytne im spravodlivú šancu v dnešnom svete. Je potrebné ich povzbudiť, aby dosiahli iné a vyššie úrovne vzdelania a kvalifikácie ako dosiahli ich rodičia. Európska komisia v tejto veci vydá v tomto roku oznámenie o vývoji otvorenej metódy koordinácie zameranej na mládež, osobitne s dôrazom na mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami.

Vzdelanie a investovanie do vytvárania ľudského kapitálu sú tiež veľmi dôležité faktory pri zabezpečení účasti na trhu práce a sociálneho začlenenia a pri zvyšovaní konkurencieschopnosti EÚ. V tomto rýchlo sa meniacom svete potrebujú ľudia prístup k príležitostiam v rôznych etapách ich života. To znamená záväzok k celoživotnému vzdelávaniu a neustálemu obnovovaniu zručností prispôsobených súčasným a budúcim potrebám trhu práce. Európska komisia predloží iniciatívy týkajúce sa zručností a podpory členských štátov EÚ pri modernizácii ich vzdelávacích systémov, v rámci obmedzení stanovených v zmluve. Súčasť celého spektra moderných zručností tvoria popri tých, ktoré podporujú digitálnu, mediálnu a finančnú gramotnosť, aj nové zručnosti zamerané 
na – podnikanie, nízkouhlíkové hospodárstvo a IKT. 

Problém starnúcej európskej spoločnosti si vyžaduje rôzne reakcie politík štátov – napríklad podporou výskumu možností ako môžu IKT zlepšiť zdravotný stav a blaho starších ľudí. V rámci „európskeho akčného plánu pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“ bude zriadený nový program financovaný EÚ pre pomoc starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní, ktorý poskytne viac ako 600 miliónov EUR na výskum v oblasti využívania IKT na zlepšenie kvality života starších ľudí doma, na pracovisku a v spoločnosti ako takej.

Asi 16 % európskej populácie hrozí chudoba, ktorá postihuje najmä nezamestnaných, zdravotne postihnutých a starších ľudí; nepomerné riziko hrozí aj ženám. Dokonca ani zamestnanie negarantuje vyhnutie sa chudobe. EÚ podporuje fakt, aby sa pracovať vyplatilo, a takisto podporuje celoživotné vzdelávanie najmä tých, ktorí sú najďalej od trhu práce. Rok  2010 je plánovaný ako európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, poskytne príležitosť EÚ a jej členským štátom, aby obnovili politický záväzok o aktívnom začlenení, ktoré bude zahŕňať otázky týkajúce sa podpory príjmov, prepojenia na trhu práce a lepšieho prístupu ku kvalitným službám.
 
Vytváranie príležitosti zároveň predstavuje aj systematický boj proti diskriminácii, rasizmu a xenofóbii. Okrem dlhotrvajúcej právnej ochrany na základe pohlavia disponuje EÚ právnymi predpismi, ktoré zakazujú diskrimináciu na základe zdravotného postihnutia v oblasti zamestnania. Obnovená sociálna agenda predpokladá, že rozvoj nástrojov monitorovania založených na vecných faktoch sa stane významným prostriedkom na zabezpečenie toho, aby všetky politiky EÚ zohľadnili ciele súvisiace s podporou príležitostí, prístupu a solidarity. V rámci súčasnej zmluvy sa vyžaduje, aby všetky aktivity Európskeho spoločenstva boli zamerané na odstraňovanie nerovností. Všeobecne sa uznáva, že EÚ by mala pri stanovovaní a implementácii všetkých ostatných politík zohľadňovať ciele sociálnej politiky a potrebu bojovať proti všetkým druhom diskriminácie.

3.	Činnosť ústredných orgánov verejnej správy v oblasti digitálnej integrácie v období od prijatia Národnej stratégie SR pre digitálnu integráciu do vzniku Aktualizácie

3.1. Ministerstvo financií Slovenskej republiky

MF SR ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť informačnej spoločnosti v oblasti digitálnej integrácie uskutočnilo od prijatia strategického dokumentu v decembri 2008 niekoľko významných aktivít. V snahe podporiť ciele a priority Národnej stratégie Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu vypracovalo MF SR novelizáciu výnosu č. MF/008712/2009-131 z  25. marca 2009, ktorou sa mení a dopĺňa výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky č. MF/25915/2007-132 zo 17. októbra 2007 o poskytovaní dotácií na účely informatizácie spoločnosti. Novelizácia výnosu nadobudla účinnosť 15. apríla 2009. Jej hlavným cieľom je finančnou dotáciou podporiť nové projekty, zamerané na zabezpečovanie vzdelávacích a osvetových aktivít pre zvyšovanie vzdelanosti v oblasti IKT občanov ohrozených digitálnym vyčlenením ako aj projekty podporujúce zvyšovanie prístupnosti a použiteľnosti IKT pre túto skupinu obyvateľov. V máji 2009 MF SR zverejnilo výzvu na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácie v zmysle prijatého výnosu. 

Medzi ďalšie aktivity, ktorými MF SR rieši problematické otázky v oblasti digitálnej integrácie, patrí realizácia prieskumu spokojnosti so službami e-Governmentu v segmente občanov s rôznym zdravotným postihnutím (nevidiaci, slabozrakí, nepočujúci, inak telesne postihnutí). Prieskum bol zrealizovaný koncom roka 2008. V rámci prieskumu boli zistené postoje, záujmy, ale aj reálne využívanie služieb e-Governmentu občanmi, ktorí patria do znevýhodnených skupín ohrozených digitálnym vyčlenením. Výsledky prieskumu sú súčasťou podkladov, využívaných v procese zlepšovania elektronických služieb verejnej správy, tak aby tieto služby svojim obsahom a prístupnosťou, čo najviac podporovali digitálnu integráciu na Slovensku. MF SR  má v zámere realizáciu nového prieskumu, ktorým by sa zmonitoroval stav digitálnej gramotnosti v niektorých znevýhodnených skupinách obyvateľov (napríklad starší občania). Výsledky prieskumu by mohli byť podkladom pre odporúčania vhodných aktivít, riešiacich konkrétne problémy v tejto oblasti.
 
V oblasti prístupnosti a použiteľnosti informačných a komunikačných technológií pokračuje MF SR aj v roku 2009 vo vykonávaní podrobných kontrol dodržiavania bezpečnostných štandardov webových sídel verejnej správy. V januári sa uskutočnil monitoring, ktorého cieľom bolo vyhodnotenie vykonania náprav webových sídel jednotlivých úradov, tak aby tieto vyhovovali bezpečnostným štandardom. Nápravy boli vykonané práve na základe identifikovania nedostatkov predchádzajúcimi monitoringami. Zákon o informačných systémoch verejnej správy ukladá správcom systémov povinnosť, aby informačné systémy verejnej správy do 1. júna 2008 vyhovovali štandardom, ktoré sú definované vo Výnose o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy. Jeho súčasťou sú aj štandardy, ktoré presne definujú povinné požiadavky prístupnosti webových sídel, tak aby bolo čo najviac minimalizované riziko možného digitálneho vyčlenenia napr. zdravotne postihnutých obyvateľov. Kontroly dodržiavania týchto štandardov sú vykonávané priamo na úradoch a vzhľadom na konštatovanie, že úrady verejnej správy od začiatku monitorovania (v roku 2007) značne zlepšili stav a prístupnosť svojich webových sídel, má MF SR  v pláne naďalej monitorovať situáciu v danej oblasti. 

3.2. Úrad vlády SR 

Úrad vlády SR, ako riadiaci orgán Operačného programu Informatizácia spoločnosti 2007-2013 (ďalej len OPIS“),   prispieva k riešeniu problémov v oblasti digitálnej integrácie riadením implementácie OPISu, najmä v prioritnej 
osi 3 (podpora rozvoja broadbandu vo vidieckych oblastiach) s cieľom znižovania geografických digitálnych rozdielov. Za týmto účelom je vypracovaná štúdia realizovateľnosti pre OPIS - prioritná os 3, ktorej výstupy budú implementované investičnými projektmi v oblasti doteraz nepripojených obcí k vysokorýchlostnému internetu, čím sa zvýši prístupnosť a uplatnenie moderných IKT pre občanov, podnikateľov a verejnú správu v takýchto cieľových oblastiach. Celkovo sa v rokoch 2009-2013 predpokladá projektová podpora vo výške 113 mil. €.

Úrad splnomocnenca vlády SR pre informačnú spoločnosť prispieva k riešeniu problémov v oblasti digitálnej integrácie zverejňovaním, monitorovaním, koordinovaním a harmonizovaním aktivít SR s obdobnými medzinárodnými aktivitami a iniciatívami na úrovni Európskej únie, OECD alebo OSN.  

4.	Záver

Predložením materiálu „Aktualizácia dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu“ si minister financií SR plní úlohu, ktorá mu bola uložená vládou SR v uznesení č. 876 dňa 3.12.2008, ktorým bol schválený dokument Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu. Na základe analýzy a vyhodnotení doporučených zdrojov aktualizácie prijatého dokumentu možno konštatovať, že prioritné oblasti riešenia, návrhy aktivít a odporúčania pre oblasť e-Inclusion, formulované MF SR, sú naďalej v platnosti a v súlade s najnovšími trendmi a cieľmi EÚ v oblasti digitálnej integrácie ohrozených skupín obyvateľstva 
(e-Inclusion). 

MF SR v spolupráci s ďalšími inštitúciami verejnej správy bude naďalej sledovať aktuálne európske trendy vo vývoji v oblasti e-Inclusion a bude vyvíjať aktivity spôsobom a smerom, aby konštatovanie, ktoré odznelo na záver ministerskej konferencie e-Inclusion vo Viedni, že v súčasnej zložitej sociálnej a ekonomickej situácii je viac ako inokedy dôležité podporiť digitálnu integráciu znevýhodnených skupín obyvateľov, malo na Slovensku nielen slovnú, ale aj aktívnu podporu, podloženú konkrétnymi činmi.