Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Spôsob pripomienkového konania:	bežný

Zoznam oslovených subjektov:		podpredseda vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny
Ministerstvo zahraničných vecí SR
Ministerstvo vnútra SR 
Ministerstvo hospodárstva SR	
Ministerstvo financií SR
Ministerstvo kultúry SR
Ministerstvo obrany SR
Ministerstvo školstva SR
Ministerstvo zdravotníctva SR
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR
Ministerstvo spravodlivosti SR
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
Ministerstvo pôdohospodárstva SR 
Ministerstvo životného prostredia SR
Úrad vlády SR
Odbor vládnej agendy Úradu vlády SR
Protimonopolný úrad SR 
Najvyšší kontrolný úrad SR 
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR 
Úrad priemyselného vlastníctva SR
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
Správa štátnych hmotných rezerv
Štatistický úrad SR
Úrad jadrového dozoru
Úrad pre verejné obstarávanie
Generálna prokuratúra SR
Národná banka Slovenska
Národný bezpečnostný úrad
Združenie miest a obcí Slovenska
Únia miest Slovenska
Telekomunikačný úrad SR
Rada pre vysielanie a retransmisiu
Výskumný ústav spojov
Konfederácia odborových zväzov
Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení
Republiková únia zamestnávateľov
TBDS, a. s.
Telecom Corp., s. r. o.
Slovenská televízia
Slovenský rozhlas
ANRTS
LOToS
Slovak Telecom, a. s.
T-Mobile Slovensko, a. s.
Orange Slovensko, a. s.
Telefónica O2 Slovakia, s. r. o.
profesijné asociácie a združenia

Počet oslovených subjektov:		52 		
Zaslali do stanoveného termínu:		34
Zaslali po termíne:				  0
Vôbec nezaslali:				18
Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	17

Počet vznesených pripomienok:		83
Počet akceptovaných:			70
Počet neakceptovaných:			13

Rozporové konanie: 
Rozpor so  Slovenskou televíziou odstránený 6. decembra 2007.
Rozpor s Úradom vlády SR odstránený 22. januára 2008.
Rozpor s MF SR, MPSVaR SR a MK SR odstránený 12. marca 2008 na úrovni ministrov.

Rezort | Pripomienka | Typ | Vyh | Spôsob vyhodnotenia
podpredseda vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny | - nezaslal | | |
Ministerstvo zahraničných vecí SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo vnútra SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo hospodárstva SR | - bez pripomienok | | |

Ministerstvo financií SR

Aj napriek tomu, že je zrejmé, že prechod na digitálne vysielanie vyplýva zo záväzku SR voči Európskej únii, v celom materiáli absentuje jasné vysvetlenie výhod prechodu na tento spôsob vysielania s výnimkou stručného poznamenania o pozitívnom dopade v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Uvedené odporúčam doplniť.

Materiál obsahuje popis jednorazových dopadov pri prechode na digitálne vysielanie, chýba však prehľadné porovnanie výdajov spojených s prevádzkou analógového vysielania a digitálneho vysielania vo všeobecnosti (výhodnosť/nevýhodnosť). Rovnako chýba mimoriadne dôležité porovnanie resp. odhad finančného dopadu na domácnosti, najmä s ohľadom na približne 200 000 domácností v hmotnej núdzi,  380 000 ťažko zdravotne postihnutých občanov a 650 000 poberateľov starobného dôchodku, pričom najmä posledná skupina pravdepodobne „neocení“ prínosy digitálneho vysielania. Uvedené je potrebné doplniť.

Z hľadiska uplatňovania pravidiel štátnej pomoci mám zásadné pripomienky vzhľadom na to, že spôsoby riešenia zavádzania digitálneho vysielania a ich financovania sú v materiáli popísané veľmi nejednoznačne:   
  
V časti „Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie“ sa uvádza, že optimálnym zdrojom financovania zabezpečenia prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu STV budú verejné prostriedky účelovo viazané prostredníctvom schémy štátnej pomoci prostredníctvom transparentného verejného obstarávania a pri zabezpečení nediskriminačných podmienok. Zo znenia uvedeného odseku nie je jasné, kto bude príjemcom pomoci a na aký účel majú byť verejné prostriedky poskytnuté. Z tohoto dôvodu nie je možné posúdiť, či v prípade poskytnutia verejných prostriedkov pôjde o poskytnutie štátnej pomoci alebo nie.

Z predloženého návrhu (napr. na str. 14 - variant 2 ako aj v ďalšom texte) vyplýva, že by mala byť poskytnutá minimálna pomoc  platiteľom koncesionárskych poplatkov – domácnostiam.  Pričom podľa  § 1 ods.  2 zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci  v znení neskorších predpisov sa štátnou pomocou rozumie každá pomoc v akejkoľvek forme, ktorá sa  poskytuje na podnikanie alebo v súvislosti s ním. Vychádzajúc z judikatúry Európskeho súdneho dvora v oblasti štátnej pomoci pojem podnikateľ zahŕňa každý subjekt, ktorý vykonáva hospodársku činnosť, bez ohľadu na jeho právny status a spôsob jeho financovania.     

Vzhľadom na to, že v rámci predloženého návrhu v jednotlivých častiach (v modeloch, variantoch) nie je jasné komu majú byť vlastne verejné prostriedky poskytované (kto bude príjemcom verejných prostriedkov)  a na aký účel, či má ísť o podporu subjektov, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, a tým sa stávajú účastníkmi hospodárskej súťaže na existujúcom relevantnom trhu, alebo pôjde o podporu STV a jej koncesionárov s cieľom vybudovať infraštruktúru, nie je možné posúdiť, v ktorých prípadoch by poskytovanie verejných prostriedkov mohlo predstavovať štátnu (minimálnu) pomoc. 

Predmetný návrh bude možné posúdiť z pohľadu uplatňovania pravidiel v oblasti štátnej pomoci až po jeho vecnom dopracovaní a najmä po dopracovaní mechanizmu poskytovania finančnej  podpory, ako aj po jednoznačnom vymedzení príjemcov pomoci.  

Z hľadiska realizácie PPP ako formy financovania prechodu na DVB-T upozorňujem, že predkladateľ v prvej časti materiálu (str. 1) uvádza, že „Riešenie nákladov na zmenu technológie a zariadení na vstupe a v prenose nie je predmetom materiálu a tieto náklady budú plne kryté zo súkromných zdrojov prevádzkovateľov sietí (poskytovateľov multiplexov) a vysielateľov.“ a tiež, že „Budovanie novej infraštruktúry nie je predmetom materiálu a bude závisieť od súkromných zdrojov prevádzkovateľov sietí.“, napriek tomu je v materiáli osobitná kapitola „PPP ako forma kofinancovania prechodu na DVB-T“ venovaná výstavbe infraštruktúry pre terestriálne digitálne vysielanie.  Predkladateľ konštatuje, že PPP je optimálnou formou riešenia projektu prechodu na DVB-T a považuje navrhovaný model kofinancovania prechodu na DVB-T za PPP model spĺňajúci znaky PPP definované v Politike PPP schválenej uznesením vlády SR č. 914/2005, ale aj znaky uvedené v materiáli schválenom uznesením vlády SR č. 786/2007. Už táto skutočnosť, ale aj charakter textu, vyvoláva pochybnosti, či výstavba infraštruktúry pre terestriálne digitálne vysielanie je skutočne PPP. Text je nezrozumiteľný, príliš sa zaoberá teoretickými otázkami súvisiacimi s PPP (výhodami a definičnými znakmi PPP), namiesto toho, aby predkladateľ jasne a zrozumiteľne popísal celý projekt, a to:
a)	prečo predkladateľ považuje za optimálne riešiť projekt formou PPP (bola už v minulosti urobená štúdia realizovateľnosti, ktorej výstupom bolo tvrdenie, že PPP je optimálnou formou riešenia navrhovaného projektu, resp. že riešenie projektu formou neinštitucionalizovaného PPP bude znamenať zvýšenie efektívnosti pre verejný sektor?),
b)	aká infraštruktúra bude predmetom projektu, aká verejná služba sa bude na základe tejto infraštruktúry poskytovať, či bude súkromný partner prevádzkovať túto infraštruktúru a po akej dobe ju odovzdá verejnému sektoru alebo či infraštruktúra zostane vždy vo vlastníctve súkromného partnera,
c)	kto bude financovať výstavbu novej infraštruktúry a v akom pomere (verejný sektor a súkromný sektor, keďže predkladateľ uvádza, že PPP v tomto prípade bude využité ako forma kofinancovania),
d)	z akých zdrojov bude súkromný partner financovaný počas prevádzky infraštruktúry, či zo zdrojov koncových užívateľov alebo od verejného partnera, 
e)	kto bude zadávateľom projektu na strane verejného sektora,
f)	na aký počet rokov bude uzatvorená zmluva verejného sektora so súkromným sektorom, z toho koľko rokov bude trvať výstavba a koľko rokov prevádzka, napr. z textu vyplýva, že pôjde o kontrakt od roku 2008 do roku 2012, čo je síce z hľadiska ESA 95 dlhoročný kontrakt, ale z hľadiska PPP je príliš krátky, napriek tomu, že je uvedený ako definičný znak „na účely regulácie PPP projektov“ v materiáli schválenom uznesením vlády SR č. 786/2007,
g)	ako budú rozdelené jednotlivé riziká medzi súkromný a verejný sektor (predkladateľ tvrdí, že súkromný sektor bude niesť riziko výstavby a riziko dopytu, ale napriek tomu, financovanie projektu nebude závislé od počtu subjektov využívajúcich infraštruktúru – toto tvrdenie treba jednoznačne vysvetliť), prenos ďalších rizík je uvedený na inom mieste v texte,
h)	vysvetliť zrozumiteľne, prečo sa nebude súkromný partner vyberať na základe verejného obstarávania, a vysvetliť aj iné osobitosti projektu, napr. „neinštitucionalizované (formálne) spojenie (predkladateľ má zrejme na mysli, že projekt nie je inštitucionalizovaným PPP, to však nie je osobitosťou projektu, ale typickou črtou PPP v zmysle Politiky PPP).

Na základe vyššie uvedeného navrhujem celý text o PPP vypustiť alebo potom zosúladiť tvrdenia na začiatku predkladaného materiálu. V prípade, že sa predkladateľ rozhodne ponechať v materiáli kapitolu o PPP, žiadam text prepracovať v zmysle vyššie uvedeného, a to tak, aby text pôsobil zrozumiteľne, aby odpovedal na všetky základné vyššie uvedené otázky a aby sa nezaoberal príliš teoretickými otázkami (výhody, definičné znaky) a tým neodvádzal pozornosť od potreby jasne pomenovať charakter projektu. Až na základe komplexného, stručného, ale zrozumiteľného popisu projektu v zmysle vyššie uvedeného bude Ministerstvo financií SR vedieť posúdiť, či ide skutočne v tomto prípade o PPP projekt. Pripomínam, že Ministerstvo financií SR predložilo na medzirezortné pripomienkové konanie materiál „Návrh základných metodických a implementačných dokumentov súvisiacich s riadením schémy technickej pomoci pre PPP“. Tento materiál v prílohe č. 2 obsahuje časť „Obsah projektového zámeru“, ktorá môže byť pomôckou pre predkladateľa pre komplexný popis charakteru PPP projektu v prvotnom štádiu. Ďalej upozorňujem, že v prípade, že ide o PPP projekt, zadávateľ projektu (ústredný orgán štátnej správy), je povinný projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti predložiť ešte pred začatím verejného obstarávania na rokovanie vlády SR podľa bodu C.2 uznesenia vlády SR č. 786/2007. Predkladateľ by mal uviesť, ako sa vysporiada s týmto uznesením vlády SR, pretože súkromný partner sa nebude vyberať verejným obstarávaním. 
  
V celom texte materiálu sa používa pojem verejné zdroje a verejné prostriedky, pričom nie je najmä vo všeobecných a popisných častiach jasné, aké zdroje sa tým myslia. Z tohto dôvodu navrhujem text materiálu precizovať a používať konkrétnejšie pojmy – napr. prostriedky štátneho rozpočtu, prostriedky Európskej únie. Uvedené platí aj vo vzťahu k používaniu pojmu súkromné zdroje, považujem za vhodnejšie na všetkých miestach používať konkrétny termín – zdroje poskytovateľov, zdroje konečných užívateľov.

V časti „Identifikácia vybraných prvkov prechodu na DVB-T – Paralelná prevádzka“ (druhý odsek na str. 3) žiadam upraviť text a špecifikovať charakter finančných prostriedkov – akou formou sa budú finančné prostriedky poskytovať:
- prostriedky na realizáciu informačnej kampane z Operačného programu informatizácia spoločnosti (verejné a súkromné zdroje) – ide o prostriedky EÚ a prostriedky štátneho rozpočtu na realizáciu spoločných programov SR a EÚ s povinným podielom financovania zo strany prijímateľa?, 
- cielená podpora zo štátneho rozpočtu (verejné zdroje) – poskytovanie dotácií zo štátneho rozpočtu?, 
- súkromné zdroje ako investície poskytovateľa prvého multiplexu – ak sa týmto zabezpečí zdrojové krytie v príjmoch Telekomunikačného úradu, aj tak nepôjde o financovanie zo súkromných zdrojov, keďže finančné prostriedky sa budú poskytovať z výdavkov štátneho rozpočtu a úhrada len naplní príjmovú stránku rozpočtu Telekomunikačného úradu.

Text ďalej žiadam precizovať tak, aby bolo zrejmé, aký subjekt bude poskytovateľom (kto bude finančné prostriedky poskytovať) a prijímateľom podpory (komu sa budú finančné prostriedky na zabezpečenie analógového vysielania poskytovať).  Vo vzťahu k namietanému časovému riziku čerpania finančných prostriedkov uvádzam, že nakoľko sa predpokladá, že realizácia paralelného vysielania bude trvať cca 1 rok, jednorazová úhrada, ktorú by mohol získať Telekomunikačný úrad, môže byť nastavená tak, že jej plnenie bude v závislosti od potreby zdrojového krytia rozložené na viac rozpočtových rokov.

V časti „Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie“ (posledný odsek na str. 4) žiadam vyšpecifikovať finančné toky, poskytovateľa prostriedkov a subjekt prijímateľa. V tejto súvislosti nie je zrejmé, čo sa myslí pod tým, že „verejné prostriedky by boli účelovo viazané a prostredníctvom schémy štátnej pomoci realizované STV prostredníctvom transparentného verejného obstarávania“. Ak by bola podpora poskytovaná ako dotácia STV v súlade s § 21 ods. 1 zákona č. 16/2004 Z. z. a § 8 zákona o rozpočtových pravidlách, vyžiada si to vstup do zákona č. 16/2004 Z. z., podľa ktorého môže STV používať finančné prostriedky len na činnosti  vymedzené týmto zákonom. STV by bola v danom prípade prijímateľom dotácie. 

V závere tejto časti (druhý odsek na str. 5) je uvedený pojem „multimediálna domáca platforma“, tento odporúčam podrobnejšie vysvetliť.

V časti „Koncoví užívatelia“ sa v bode 2. (str. 6) v súvislosti so zariadeniami s multimediálnou domácou platformou uvádza prístup k službám e-Governmentu, nie je však zrejmé akým spôsobom vysielanie televízie ovplyvní prístup k službám e-Governmentu ani aký to má súvis s multimediálnou domácou platformou. Uvedené odporúčam bližšie špecifikovať.

V časti „Jednotlivé nákladové položky vo viacerých variantoch“  v bode 1. analógové vysielače a technológia  pri popise variantu 1 žiadam vyšpecifikovať osobu poskytovateľa a prijímateľa finančných prostriedkov a konkrétne určiť, či pôjde o dotáciu (finančné prostriedky poskytované na určený účel) alebo príspevok (za splnenia podmienok je na jeho poskytnutie právny nárok).  

V bode 2. paralelná prevádzka pri popise všetkých variantov žiadam vyšpecifikovať osobu poskytovateľa a prijímateľa finančných prostriedkov. V tejto súvislosti upozorňujem, že variant 0 je z hľadiska zdrojového krytia „hradený zo súkromných zdrojov“, ako je však už vyššie uvedené, v konečnom dôsledku bude podpora vyplácaná zo štátneho rozpočtu. 

V bode 4. koncoví užívatelia pri popise všetkých variantov žiadam vyšpecifikovať osobu poskytovateľa a prijímateľa finančných prostriedkov. Vo vzťahu k variantu 2 uvádzam, že je potrebné odlišovať finančný tok čistých dotácií zo štátneho rozpočtu a finančný tok prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu na financovanie spoločných programov SR a EÚ. Zároveň upozorňujem, že v rámci progresívneho modelu (posledný odsek na str. 14) sa uvádza 75% podiel nákladov na cene za prídavné zariadenie. Nie je však uvedené, na základe čoho predkladateľ dospel k takejto výške, ani nie je uvedené, kto by mal tieto náklady hradiť (štát alebo koncový užívateľ). Uvedené odporúčam spresniť. Zároveň sa v texte k motivačnému modelu (str. 15) uvádza, že „náklady by záviseli od určeného obmedzenia rozsahu pomoci na 100 tis. koncových užívateľov za domácnosť“. Tento text nepovažujem za dostatočne zrozumiteľný, nie je zrejmé, čo znamená 100 tis. koncových užívateľov na domácnosť. Uvedené odporúčam  preformulovať.

V časti „Kvantifikácia verejných prostriedkov spracovaná podľa nákladových variantov“, resp. ani ostatných častiach materiálu neodporúčam používať pojem latentné verejné prostriedky, pretože nie je zrejmý jeho obsah. Podľa predchádzajúceho textu ide o prostriedky Recyklačného fondu (neštátny fond) a prostriedky Environmentálneho fondu (štátny fond). 

K časti „Kvantifikácia verejných prostriedkov spracovaná podľa spôsobu a času ich čerpania“ (str. 21) uvádzam, že financovanie cez dotácie zo štátneho rozpočtu z kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR si v každom prípade vyžiada vstup do platnej legislatívy – úprava poskytovania dotácie v osobitnom zákone alebo v dotačnom výnose.

Názov časti „Latentné náklady verejných prostriedkov“ žiadam preformulovať, keďže je zmätočný nielen vo vzťahu k používaniu pojmu „latentný“ , ale v tejto súvislosti nie je vhodné používať pojem „náklady verejných prostriedkov“. 

Text v písm. b) tejto časti žiadam preformulovať, nakoľko je vecne nesprávny. Ak pôjde v danom prípade o poskytovanie nepriamej formy štátnej pomoci, nejde o dotáciu ako formu priamej štátnej pomoci. 

Upozorňujem tiež, že poskytovateľom finančných  prostriedkov – dotácií zo štátneho rozpočtu nemôže byť iný subjekt než správca kapitoly, orgán štátnej správy alebo ak tak ustanoví osobitný zákon, iná rozpočtová organizácia. V danom prípade by poskytovateľom malo byť Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, v žiadnom prípade nie STV alebo iný subjekt. STV, resp. iný subjekt síce môže byť „sprostredkovateľom“, ktorý vykonáva administratívne činnosti vo vzťahu k poskytovaniu podpory, rozhodovaciu právomoc však môže mať len poskytovateľ v zmysle vyššie uvedeného.  Ak sa majú v danom prípade poskytovať „dotované služby“, nejde o poskytovanie dotácií v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách. 

V súvislosti s čerpaním prostriedkov z Operačného programu Informatizácia spoločnosti (ďalej len „OPIS“) upozorňujem, že priority a cieľ OPIS sú zamerané na financovanie najmä e-Governmentu, zatiaľ čo projekt prechodu na DVB-T sa tejto oblasti dotýka iba okrajovo, a preto predpokladanú výšku príspevku z OPIS považujem za príliš predimenzovanú. 

Vzhľadom na neúplnú definíciu prijímateľa v prípade čerpania prostriedkov z OPIS najmä s ohľadom na zahrnutie komerčných subjektov do riešenia projektu nie je možné zo súčasnej podoby materiálu posúdiť, či bude žiadateľ spĺňať požiadavky na čerpanie, nakoľko OPIS definuje, že prijímateľ finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov môže byť iba organizácia verejnej správy. Uvedené žiadam doplniť. 

V materiáli sa niekoľkokrát uvádza predpoklad použitia finančných prostriedkov z OPIS, presnejšia klasifikácia prioritnej osi a strategickej priority je však uvedená až v časti „Latentné náklady verejných prostriedkov“ (na str. 23), t.j. pri poslednom uvedení. Odporúčam toto upresnenie uviesť už pri prvom uvedení. 

V materiáli je odporúčaný variant V2 a pritom pri vybraných nákladových položkách nie je ujasnené, či do daného variantu budú zahrnuté náklady vo variante V2a alebo V2b, takže v konečnom dôsledku nie je jasné koľko výdavkov si  navrhovaný variant V2 vyžiada. Vzhľadom na uvedené zásadne žiadam materiál doplniť o prehľadnú tabuľku, z ktorej bude jednoznačne jasné, koľko výdavkov si vyžiadajú jednotlivé varianty, podľa ich vecného smerovania a podľa zdrojov ich krytia (štátny rozpočet, EÚ zdroje, spolufinancovanie,  iné subjekty verejnej správy, domácnosti, súkromný sektor ...). Až v nadväznosti na doplnenie materiálu bude možné zaujať stanovisko k navrhovanému variantu výdavkov. 

Súčasne vzhľadom na zdrojové možností štátneho rozpočtu zásadne žiadam zreálniť  požiadavky na štátny rozpočet. Nepovažujem za odôvodnené, aby napr. náklady na likvidáciu analógovej technológie a vysielačov boli plne hradené zo štátneho rozpočtu. 

Pokiaľ ide o podporu koncového užívateľa vhodnejšie by bolo podporu smerovať len pre  ľudí, ktorí podporu štátu naozaj potrebujú v súlade so sociálnou politikou realizovanou Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  Žiadam do materiálu doplniť, či výška dotácie bude rovnaká pre všetky skupiny koncových užívateľov. Zároveň je potrebné upresniť, či pri skupine poberateľov starobného, predčasného starobného a invalidného dôchodku bude zohľadnená výška dôchodkovej dávky a zároveň príjem zo zárobkovej činnosti. V materiáli žiadam upresniť, kto by zabezpečoval administráciu dotácií dôchodcom, nakoľko ich výplatu zabezpečuje Sociálna poisťovňa, ktorá sa v materiáli neuvádza.

K doložke vplyvov
V nadväznosti na vyššie uvedené doložku finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie žiadam doplniť tak, aby bolo jednoznačné, koľko si odporúčaný variant spôsobu riešenia zavádzania digitálneho vysielania vyžiada celkovo finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu podľa jednotlivých rokov, vrátane prostriedkov EÚ a spolufinancovania (aj tieto prostriedky sa rozpočtujú v štátnom rozpočte) a prípadne iných subjektov verejnej správy. Súčasne žiadam kvantifikovať aj očakávané príjmy z úhrady za udelenie individuálnych oprávnení poskytovateľom multiplexu.  

K návrhu uznesenia vlády
Z návrhu uznesenia vlády žiadam vypustiť úlohu v bode D.1.  pre ministra financií a túto smerovať pre ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií s tým, že pri príprave návrhu rozpočtu na príslušný rozpočtový rok si bude uplatňovať požadované finančné prostriedky v rámci priorít vlády. Upozorňujem, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010 bol schválený Národnou radou SR dňa 4. 12. 2007. Zároveň žiadam vypustiť aj úlohu pre ministra financií v bode D.2. vzhľadom na to, že v prípade poskytovania dotácií by bolo poskytovateľom Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.

O

O

-

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

O

Z

Z

O

O

Z

Z

Z

O

O

Z

Z

O

O

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

A

Č

-

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Č

Č

A

A

A

Č

A

A

A

A

Č

A

A

A

A

A

A

A

Výhody digitálneho vysielania sú súčasťou viacerých materiálov, ktoré vláda SR už schválila. Materiál bol v tomto zmysle doplnený.

Nerelevantné. Prechod nemožno viazať na „výhodnosť“ digitálneho šírenia signálu. Navyše prvotná cena za prevádzku digitálnych multiplexov môže byť značne skreslená nákladmi na budovanie sietí. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Zapracovaná bola zásadná pripomienka STV.

Zapracovaná bola zásadná pripomienka STV.

Text upravený; zapracovaná bola zásadná pripomienka STV.

Materiál doplnený.

Materiál doplnený.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Text v nutnej miere upravený.

Materiál doplnený. 

Text upravený; zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Vysvetlené na inom mieste, MHP (multimedia home platform) je platforma zabezpečujúca interaktivitu a ide o bežne používaný pojem.

Pozri napr. § 11 ods. 1 písm. c) a § 11 ods. 2 písm. b) zákona č. 220/2007 Z. z. o digitálnom vysielaní. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Materiál doplnený.

Materiál doplnený.

Materiál doplnený.

Čerpanie týchto prostriedkov závisí iba od žiadateľov. Materiál rieši iba identifikáciu a alokáciu týchto prostriedkov a nie ich čerpanie. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

-

Text upravený.

Zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Pozri  napr. § 4 ods. 7, 8 a 10, § 7 a § 11 ods. 1 písm. c) a ods. 2 písm. b) a § 41 zákona č. 220/2007 Z. z. o digitálnom vysielaní. Upozorňujeme, že k e-gov je nevyhnutná MHP. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Vysvetlené v časti PPP.

-

Materiál doplnený o prílohu.

Ide o variant; postoj MF SR zohľadnený v predkladacej správe.

Vysvetlené v kapitole koncoví užívatelia; postoj MF SR zohľadnený v predkladacej správe.

Doložka upravená.

Uznesenie upravené.

Ministerstvo kultúry SR

Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie a koncesionársky poplatok 
Nesúhlasíme a žiadame vypustiť akúkoľvek možnosť (v každom navrhovanom variante) financovania nákladov a poskytnutia pomoci pri prístupe k verejnoprávnemu vysielaniu v nadväznosti na koncesionársky poplatok, napr. pomoc de minimis a uzavretie dohody STV s platiteľom koncesionárskeho poplatku o vzájomnom započítaní s pohľadávkou koncesionárskeho poplatku ( napr. strana 14 materiálu -  pomoc de minimis najviac v rozsahu 4.500,-Sk pri sume 100,-Sk by išlo o 45-mesačné obdobie). 

Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie (strana 4) 
Cit. z materiálu.: „Napriek skutočnosti, že od spustenia prechodu na DVB-T sa predpokladá potreba sanovania prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu STV individuálnym prístupom, k implementovaniu tejto podpory sa pristúpi až po dokrytí územia terestriálnym signálom, t. j. predbežne v období 2011 – 2013.“ 
Žiadame prehodnotiť a zosúladiť navrhované riešenie v súlade s platnou legislatívou (vo vzťahu  k  STV, zákona  o  koncesionárskych poplatkoch, digitálnemu zákonu). Podľa zákona č. 220/2007 Z. z. o diditálnom vysielaní posledný termín opustenia analógového televízneho vysielania je 31.12.2012. Návrh počíta s riešením, teda „individuálnym prístupom“, ešte v roku 2013. Z uvedeného by vyplývalo, že predpokladaných 20 % koncesionárov alebo platiteľov za služby verejnosti nebude mať zabezpečený prístup k terestriálnemu digitálnemu vysielaniu v roku 2013, môže to však byť aj rok 2012. 

K podpore a financovaniu z Operačného programu Informatizácia spoločnosti 
Nesúhlasíme s návrhom poskytnutia  príspevku pre 1 901 344 domácností na nákup zariadení pre príjem digitálneho vysielania v celkovej výške 8.522 mil. Sk z Operačného programu Informatizácia spoločnosti. Domnievame sa, že zavádzanie digitálneho vysielania nie je v súlade s cieľmi OPISu, a preto by nemalo byť z neho financované. Selektívna podpora technológie DVB-T nie je v súlade pravidlami poskytovania štátnej pomoci. Rešpektujúc pravidlá Európskej únie o poskytovaní štátnej pomoci je tiež nutné zohľadniť, že pre domácnosti je televízne vysielanie sprístupnené rôznymi formami a podpora musí byť poskytovaná na báze technologickej neutrality a je možná aj pre iné technológie. Pritom je možné podporiť aplikácie eGovernmentu, ktoré umožnia použiť ako jeden z možných kanálov pre využívanie služieb eGovernmentu aj DVB-T.
Otázne zostáva, či pre navrhovaný progresívny model spolufinancovania všetkých domácností (pri cene 4.500,-Sk) boli zohľadnené všetky indikátory, ktoré sú základom opodstatnenosti navrhovanej podpory všetkých domácností t.j. – vybavenosť domácností (zabezpečenie zariadení samotnou domácnosťou), záujem o poskytované služby, využitie služby, príjem domácnosti. Na jednej strane sa uvažuje o podpore všetkých koncových užívateľov, na druhej strane sa hovorí o naviazanosti na plnenie si povinností v súvislosti so zákonom o koncesionárskych poplatkoch (strana 8). Nakoľko sa predpokladá finančná pomoc výrazného charakteru, odporúčame zosúladiť východiská a opodstatnenosť navrhovanej pomoci zo strany štátu (nehovoriac o problémoch, ktoré môžu vzniknúť pri „definovaní domácnosti ako koncového užívateľa“, najmä vo vzťahu k poberateľom starobných dôchodkov a vlastníctvom nehnuteľnosti, ak NR SR schváli návrh zákona za služby verejnosti a i.).  Nenamietame prísne selektívnu podporu domácností s najnižšími príjmami, táto pomoc by mala byť financovaná zo štátneho rozpočtu. 

K Stratégii štátu vo vzťahu ku koncovým užívateľom (strana 6)
Cit. z materiálu „Stratégia štátu vo vzťahu ku koncovým užívateľom bude musieť zohľadniť nasledovné aspekty:
1. Na základe uskutočnených výskumov výdavkovej štruktúry domácností možno vychádzať z predpokladu, že nákup základného potrebného zariadenia na príjem terestriálneho digitálneho vysielania neprináša riziko neprimeraného ohrozenia výdavkového koša domácností (v rámci možnej výdavkovej substitúcie v oblasti výdavkov na kultúru).
2. Na trhu existujú rôzne zariadenia, ktoré umožňujú príjem digitálneho televízneho vysielania. Cena prídavného zariadenia nevyhnutného na takýto príjem sa v súčasnosti pohybuje od  2.000,- Sk; ceny zariadení s MHP platformou umožňujúce prístup napríklad k službám e-government sú vyššie (cca od 4.500,- Sk).“
Žiadame zosúladiť uvedené s navrhovanými variantami alebo modelmi možnej podpory koncových užívateľov. Ak sa má v stratégii štátu zohľadniť to, čo sa uvádza a má sa vychádzať z citovaného predpokladu, že nákup základného zariadenia neohrozí výdavkový kôš domácností, potom pomoc zo strany štátu nie je nevyhnutná, samozrejme s výnimkou domácností s odôvodnenou potrebou pomoci. Obdobne odporúčame rizikové skupiny s najnižšími príjmami (poberatelia dávky v hmotnej núdzi, poberatelia starobného dôchodku, invalidného dôchodku) nevymedzovať v absolútnych číslach ako jednotlivcov, ale pokúsiť sa o kvalifikovaný odhad poberateľov na domácnosť. Vo vzťahu k vysielaniu je základnou jednotkou domácnosť. 
Ak sa má teda v stratégii štátu zohľadniť uvádzané v bode 1 a 2, je len ťažko posudzovať návrh jednotlivých modelov možnej podpory (progresívny, stabilizačný či motivačný), jednotlivé základné premisy sú uvádzané len ako deklarácie, je ťažko identifikovateľné ako boli zohľadnené pri návrhoch jednotlivých modelov, iba pri stabilizačnom modeli je možné uvažovať o korelácii východzích premís s návrhom možnej pomoci, avšak aj to je limitované odhadom domácností.  

K jednotlivým návrhom modelov (strana 8)
Odporúčame zvážiť, či progresívny model a jeho naviazanosť na plnenie si povinností v súvislosti so zákonom o koncesionárskych poplatkoch neotvorí otázky diskriminačného prístupu. Nie je celkom jasné, či sa vychádza z predpokladu, že o túto formu pomoci je záujem, alebo do akej miery sú všetky skupiny (vyššie vrstvy, vyššia stredná vrstva, stredná vrstva obyvateľstva) ochotné samostatne investovať do tejto oblasti. Otázna zostáva aj forma poukážkového systému (alebo iná forma modelu adresnej podpory) a plošná pomoc pri „dovybavení“ všetkých domácností zariadeniami vyššieho štandardu.
Odporúčame prehodnotiť alebo rozšíriť odôvodnenie navrhnutia motivačného modelu – rozsah obmedzenej penetrácie zariadení napr. prvých 100 tis. Aktívnych koncových užívateľov, ktorý môže otvoriť problém diskriminačného prístupu. Z hľadiska financovania alebo možnej pomoci pri prechode na digitálne vysielanie nie jasné, akým prínosom by mal byť z hľadiska celkovej skupiny koncových užívateľov motivačný model. 
Odporúčame prehodnotenie návrhu, podľa ktorého by v prípade motivačného modelu mohla byť administrácia realizovaná aj prostredníctvom STV alebo odôvodniť návrh.
Odporúčame súčasne preveriť súlad načrtnutej účelovej dotácie pre STV s pravidlami poskytovania štátnej pomoci (v spolupráci s MF SR).

K Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie
Odporúčame v bodoch 1, 3 – 5 upraviť štylisticky odhady dopadov 
Odôvodnenie: nie je možné hovoriť o dopade predkladaného materiálu, ale o dopade navrhovaných spôsobov riešenia, možností alebo navrhovaných skutočností v predkladanom návrhu.

K  paralelnej prevádzke (strana 2) 
Odporúčame vypustiť časť vety: cit. „.....ako aj náklady na nové obsahové služby, ktorých návratnosť má vzhľadom na neznáme prostredie vysoký index rizikovosti.“ 
Odôvodnenie: poskytovanie nových obsahových služieb vysielateľom v súvislosti s prechodom na digitálne vysielanie a ich hodnotenie indexom rizikovosti nie je možné vymedzovať ako prvok zmeny podnikateľského prostredia vynútenej zákonom.

K cene prídavného zariadenia (strana 10) 
Odporúčame prehodnotiť cenu prídavného zariadenia v celom materiáli. Uvažovaná cena prijímača ( do 4 500.-  Sk) je nadsadená. V súčasnosti je možné kúpiť set top box za cenu do 2 000,- Sk. Je potrebné zvážiť aj skutočnosť, že už dnes majú televízne prijímače ponúkané v obchodnej sieti zabudovaný prijímač na DVB-T, čo znamená zníženie navrhovaných  finančných prostiedkov. 

K predpokladaným celkovým nákladom prechodu na DVB-T  (strana 9)
Odporúčame prehodnotiť alebo zdôvodniť, z akých podkladov sa vychádzalo pri stanovení sumy na vybudovanie siete prvého/druhého multiplexu cca 9.700 mil,-Sk a obdobne aj verejnoprávneho multiplexu (odporúčame vypustiť „vyšplhať“ a požívať spisovný jazyk), aj pripomienky na zasadnutiach SKDV smerovali k tomu, že uvádzané finančné krytie na vybudovanie aj verejnoprávneho multiplexu sú nadsadené.

Ku kvantifikácii verejných prostriedkov (strana 21)
Pojem „benefit“ nahradiť iným pojmom v súlade so spisovným jazykom.

Z

Z

Z

O

O

O

O

O

O

O

A

A

A

Č

Č

A

Č

Č

A

A

Zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Údaj prehodnotený; rok 2013 bol vypustený.

Ide o variant; postoj MK SR zohľadnený v predkladacej správe. Upozorňujeme, že zásada technologickej neutrality sa týka aj progresívneho modelu a je plne rešpektovaná v materiáli.

Jednotlivé modely zohľadňujú nielen socio-ekonomické ukazovatele, ale aj nutnosť relevantnej penetrácie (motivačný model) a elektronizácie verejnej správy (progresívny model). Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Jednotlivé modely zohľadňujú nielen socio-ekonomické ukazovatele (stabilizačný model), ale aj nutnosť relevantnej penetrácie (motivačný model) a elektronizácie verejnej správy (progresívny model).

-

Nové obsahové (napr. audiovizuálne) služby sú zrejmou zmenou podnikateľského prostredia vynútenou legislatívou, a to v kontexte doterajšej praxe, keď éter vyhradený určitým typom služieb bude „zaťažený“ novými konkurenčnými službami bez priameho dosahu poskytovateľov „tradičných“ služieb. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Autor pripomienky nezohľadnil skutočnosť, že napr. satelitný prijímač musí mať čítačku kariet a akýkoľvek STB musí mať vo vybraných modeloch MHP platformu. Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.
 
Pôvodný textv ychádzal z modelu budovania na tzv. zelenej lúke; materiál upravený s ohľadom na dostupné odhady.  

-

Ministerstvo obrany SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo školstva SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo zdravotníctva SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo spravodlivosti SR | - bez pripomienok | | |

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

Po posúdení modelov financovania koncových užívateľov  jednoznačne podporujem progresívny model, podľa ktorého budú dotácie poskytované plošne na kúpu zariadení s MHP platformou, umožňujúcou prístup  k službám e-government, ďalej k službe skrytého titulkovania a  hlasového komentovania. Na rozdiel od ostatných dotačných modelov uvedených v predloženom materiáli  progresívny model bude možné financovať z Operačného programu Informatizácia spoločnosti.  S ohľadom na jeho plošný charakter je predpoklad, že prispeje k požadovanému urýchleniu procesu prechodu na digitálne televízne vysielanie, je nediskriminačný a v porovnaní s poskytovaním dotácií pre vybrané cieľové skupiny obyvateľstva je administratívne výrazne menej náročný. Progresívny model zároveň predpokladá riešenie situácie všetkých domácností (bez ohľadu na výšku ich príjmu a na to, či sa bude jednať o domácnosti s problematickým prístupom k terestriálnemu digitálnemu signálu), čo považujem za významné vzhľadom na skutočnosť, že obyvatelia SR budú nútení zabezpečiť si potrebné technické zariadenia a nebudú už mať možnosť prijímať analógové televízne vysielanie. 

Z informácií, ktoré boli prezentované na uskutočnených pracovných stretnutiach zástupcov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej resp. boli obsiahnuté v písomných materiáloch zaoberajúcich sa problematikou digitalizácie televízneho vysielania vyplývalo, že progresívny model by úplne eliminoval potrebu osobitného riešenia skupiny občanov s ťažkým zdravotným postihnutím. Aktuálne však Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v Slovenskej republike upozornila Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a taktiež Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, že nevidiaci a ťažko slabozrakí občania budú potrebovať technické zariadenia s MHP platformou vybavené hlasovým výstupom vrátane hlasovej podpory elektronického programového sprievodcu (EPG – Electronic Program Guide). Dovoľujem si preto upriamiť pozornosť na túto požiadavku  a požiadať Vás o vyčíslenie nákladovosti a  navrhnutie možného riešenia a spôsobu financovania. 

Zásadne nemôžem súhlasiť s návrhom Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, aby malo v prípade schválenia stabilizačného modelu pôsobnosť pre poskytovanie pomoci obyvateľom Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.  Tak ako je uvedené už v predchádzajúcich stanoviskách Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, prípadné poskytovanie dotácií má byť  súčasťou komplexnej politiky týkajúcej sa digitalizácie televízneho vysielania, pri ktorej bolo určené ako vecne zodpovedné Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a na tomto stanovisku trvám.  Nie je možné akceptovať požiadavky viacerých rezortov, aby prešiel výkon niektorých agend, resp. aby sa  začali vykonávať novo vzniknuté agendy na inštitúciách v rámci rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny.  Jedná sa pritom o agendy, ktoré sa týkajú zákonom vymedzenej pôsobnosti orgánov štátnej správy  v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti len okrajovo, resp. patria do pôsobnosti iného rezortu a pre tieto orgány predstavujú vysoké riziko zhoršenia kvality plnenia úloh a poskytovania služieb, čo by malo za následok aj negatívny postoj občanov k týmto úradom.  Navyše v tomto kalendárnom roku prišlo k zníženiu stavu zamestnancov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny a zisťovania aktuálnej situácie ukazujú, že zaťaženosť týchto úradov je na hranici únosnosti. V čase, kedy majú byť poskytované dotácie obyvateľom za účelom kúpy zariadení pre prijímanie digitálneho televízneho vysielania, sa predpokladá aj nadobudnutie účinnosti novej právnej úpravy  kompenzácií sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a sociálnych služieb a bude potrebné riešiť problémy, ktoré budú prirodzene vznikať pri zavádzaní novej právnej úpravy do praxe. Taktiež možno očakávať aj  zmeny v personálnom zabezpečení úradov práce, sociálnych vecí a rodiny s ohľadom na snahu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky ustanoviť profesijné štandardy pre výkon odborných činností.

O

O

Z

A

A

A

Pripomienka odstránená v rámci rozporového konania.

Materiál upravený; otvorená ostáva možnosť špecifikovať v rámci jednotlivých modelov ako povinnú súčasť zariadenia.

Uznesenie upravené.

Ministerstvo pôdohospodárstva SR | - bez pripomienok | | |
Ministerstvo životného prostredia SR | - nezaslalo | | |

Úrad vlády SR

Výhrada k progresívnemu modelu z hľadiska pokrytia nákladov z OPIS.

V doložke vplyvov uviesť, že predpokladané výdavky zo štátneho rozpočtu pre navrhnutý variant V2 v celkovej výške 191 mil. Sk v  roku 2009, resp. 2010, podľa realizácie paralelnej prevádzky, budú zabezpečené v rámci schváleného limitu výdavkov kapitoly MDPT SR na príslušný rozpočtový rok. Dôvodom tohto odporúčania je skutočnosť, že vláda SR na svojom rokovaní 11. októbra t. r. schválila návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2008 – 2010, ktorý je v súčasnosti predložený na rokovanie NR SR. Ďalším dôvodom je dopad na dodatočné požiadavky, zvyšujúce deficit verejných financií. 

V návrhu uznesenia vlády SR: v časti A., v bode A.2. uviesť nový text: „A.2. variant V2 v rozsahu nákladových položiek 1. analógové vysielače a technológia  a 2. paralelná prevádzka“.  

V návrhu uznesenia vlády SR: časť D. vypustiť.

Z

O

O

O

A

N

Č

Č

Postoj ÚV SR zohľadnený v predkladacej správe; materiál doplnený o fin. objemy v prípade použitia progresívneho modelu vo forme cielenej regionálnej podpory.

S ohľadom na skutočnosť, že prechod na digitálne vysielanie je medzirezortnou problematikou (pozri napr. § 5 zákona č. 220/2007 Z. z.). 

Uznesenie preformulované.

Uznesenie preformulované v nadväznosti na nadrezortný charakter materiálu.

Odbor vládnej agendy Úradu vlády SR | - technické a jazykové | O | A |
Protimonopolný úrad SR | - bez pripomienok | | |
Najvyšší kontrolný úrad SR | - nezaslal | | |
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR | - bez pripomienok | | |
Úrad priemyselného vlastníctva SR | - bez pripomienok | | |
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR | - bez pripomienok | | |

Správa štátnych hmotných rezerv

Precizovať spôsob a metodiku konkrétneho výberu modelu/nákladového variantu pokrytia nákladov na zabezpečenie digitálneho vysielania. Teda konkretizovať skutočnosti, ktoré budú rozhodujúce pre voľbu toho ktorého variantu v konečnom rozhodnutí štátu. Navrhujeme tiež konkretizovať stanovisko samotného MDPT SR, ktorý z navrhovaných modelov uprednostňuje spolu s odôvodnením. 

Na str. 20 v časti charakteristiky variantu V2 vybraných nákladových položiek v ods. 4 opraviť slovo „užívateľ“ na „užívateľov“.

O

O

Č

A

Návrh uznesenia preformulovaný.

-

Štatistický úrad SR | - bez pripomienok | | |
Úrad jadrového dozoru | - bez pripomienok | | |
Úrad pre verejné obstarávanie | - bez pripomienok | | |

Generálna prokuratúra SR

Z názvu materiálu vypustiť slovo „Spôsoby“ vo všetkých tvaroch.

Návrh materiálu obsahuje tri modely podpory koncových užívateľov a niekoľko nákladových variantov. Preto odporúčame návrh uznesenia upraviť tak, aby obsahoval jednotlivé modely a varianty a ponechať rozhodnutie na  vláde SR, ktorý model a variant schváli.

V návrhu sa predpokladá tiež  využitie prostriedkov Operačného programu Informatizácia spoločnosti. S prihliadnutím na predpokladanú sumu finančných prostriedkov z uvedeného programu, ktoré by sa mali použiť, odporúčame materiál doplniť o podrobnejšie odôvodnenie využitia koncových zariadení pre účelné využívanie služieb e-governmentu v domácnostiach.

O

O

O

N

A

N

Názov vychádza z názvu podľa uznesenia vlády SR.

Uznesenie upravené.

Nerelevantné vo vzťahu k riešeniu – poskytovanie e-gov. závisí od ÚOŠS.

Národná banka Slovenska | Pre výkon menovej politiky NBS je dôležité, aby MDPT SR v spolupráci s MF SR zvolili taký model financovania projektu, ktorým sa nezvýši deficit verejných financií. | O | A | Postoj NBS bude zohľadnený v predkladacej správe.
Národný bezpečnostný úrad | - nezaslal | | |
Združenie miest a obcí Slovenska | - nezaslalo | | |
Únia miest Slovenska | - nezaslala | | |

Telekomunikačný úrad SR

Materiál nie je dostatočne prehľadný najmä vo vzťahu návrhu uznesenia vlády a variantov 2 uvedených v materiáli pretože variant 2 na str. 14 je rozdielny s variantom 2 na str. 17 a str. 18 – kde je aj variant 2a a variant 2b. Ďalej v úlohe pre ministra financií sa uvádza „priebežne podľa časovej osi prechodu na DVB-T“ pričom uvedená os nie je v tabuľke na str. 24 a na obrázku na str.  25 uvedeného materiálu jasne vymedzená – prelínajú sa tu motivačný model, stabilizačný model a podpora zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV. Taktiež progresívny model – písm. A na str. 8 uvádza domácnosti, ktoré platia koncesionárske poplatky (cca 1,3 mil.) ale progresívny model na str. 15 už uvádza 1,9 mil. všetkých domácností. Časové termíny sú taktiež vymedzené nepresne, napr. na str. 26: „obdobie prechodu DVB-T je minimálne od roku 2008 do roku 2012“. Celý materiál aj s navrhovanými úlohami v uznesení vlády vyznieva veľmi neurčito.

Dokument rieši a navrhuje štátu investovať mnoho miliárd korún do vyriešenia digitalizácie len pre 45 % obyvateľov, pretože takýto počet v súčasnosti prijíma analógový terestrický televízny signál (37 % je cez CATV a 18% cez SAT). Okrem uvedených technológií sa rozvíjajú FTTH, FTTx a IPTV, ktoré od začiatku prinášajú digitálny príjem a navyše boli verejne publikované informácie o miliardových súkromných investíciách do ich rozvoja (Orange, ST), pričom je predpoklad, že do roku 2012 sa výrazne zmenia podiely príjmu, ako sú uvedené vyššie. Predkladaný materiál však vôbec neberie do úvahy poskytovateľov elektronických komunikačných služieb zabezpečujúcich prenos signálu vysielateľa alebo iného poskytovateľa obsahovej služby inou technológiou než terestriálne a navrhuje zvýhodňovať vysielateľov a prevádzkovateľov  multiplexov poskytujúcich TV signál len pre 45 % obyvateľov. Podľa názoru úradu by mal byť aj v prípade finančnej podpory zo strany štátu dodržaný princíp technologickej neutrality (ktorý je okrajovo spomenutý na str. 9 materiálu: „v prípade akejkoľvek podpory z verejných prostriedkov bude potrebné zachovať princíp technologickej neutrality a nediskriminačného prístupu k podpore“). 

Tvrdenie na str. 3, že „zdroj v štátnom rozpočte može tvoriť jednorazová úhrada, ktorú úrad získa do štátneho rozpočtu jeho určením vo výberovom konaní“ je vo vzťahu k predpokladaným prostriedkom veľmi neurčité a z toho dôvodu ho neodporúčame uvádzať.

Ustanovenia pod nadpisom „Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie“ patria podľa názoru úradu do kapitoly „Koncoví užívatelia“, pretože dotáciami na zabezpečenie prijímačov digitálneho signálu sa zabezpečí príjem aj ostatných televízií, nielen STV.

Str. 6 v bode 2 odporúčame uviesť, že cena prídavného zariadenia nevyhnutného na digitálny príjem sa v súčasnosti pohybuje od 1000,- Sk.

Str. 9 – Predpokladané náklady prechodu na DVB-T – všetky uvádzané sumy, teda na vybudovanie multiplexov ako aj na informačnú kampaň považuje úrad za značne nadhodnotené. 

Str. 10 bod 3. „prístup k vysielaniu STV“ odporúčame vypustiť vrátane príspevku na satelitný prijímač s platformou MHP.

Str. 10 bod 4. „koncoví užívatelia“ – navrhujeme uvažovať s podporou nie všetkých domácností ale len s platiteľmi koncesionárskeho poplatku alebo so stabilizačným modelom a s vybavením základných set-top boxov. Vzhľadom na náš návrh je potrebné upraviť aj predpokladané výdavky uvedené na str. 11 a nasledujúcich. 

Str. 13 – variant 0 – úrad neuvažuje určiť podmienku výberového konania pre poskytovateľa multiplexu „prefinancovať paralelnú prevádzku“.

Str. 13  bod 3. prístup k vysielaniu STV – úrad navrhuje riešiť v bode „koncoví užívatelia“.

O

Z

O

O

O

O

O

O

O

O

N

A

N

N

A

N

N

A

N

N

Varianty 0 až 2 pri nákladových položkách sa zásadne líša od variantov riešenia V0 až V2b, ktoré vznikali rôznou kombináciou variantov nákladových položiek.

Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality, a to s ohľadom na relevantné rozhodnutia EK. Najmä v časti Koncoví užívatelia, progresívny model, rieši príjem 100% domácností bez ohľadu na nimi preferovanú platformu. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia (jedinou prioritou podpory je MHP).

Zapracovaná zásadná pripomienka MF SR.

Zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Materiál upravený (dolná cenová hladina bola určená na 1.500,- Sk).

Ohľadom kampane pracuje materiál s finančnými objemami schválenými vládou SR.

Zapracovaná zásadná pripomienka STV.

Postoj TÚ SR zohľadnený v predkladacej správe.

Ide o potenciálny variant.   

Ide o samostatný problém v súlade s pripomienkou STV a zadaním úlohy podľa uznesenia vlády SR.

Rada pre vysielanie a retransmisiu | - bez pripomienok | | |
Výskumný ústav spojov | - nezaslal | | |
Konfederácia odborových zväzov | - nezaslala | | |
Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení | - nezaslala | | |

Republiková únia zamestnávateľov

RÚZ zásadne nesúhlasí, aby sa náklady na likvidáciu nadbytočných stavieb (vysielačov) riešili prostredníctvom Recyklačného fondu. Recyklačný fond je určený na podporu budovania recyklačných kapacít a nie priamo na likvidáciu odpadu. Zákon o odpadoch (presne v dikcii smerní EÚ) stanovuje, že spracovanie historického odpadu nie z domácností je povinný (na svoje náklady) zabezpečiť držiteľ zariadenia (to znamená majiteľ vysielacích zariadení). 
Čo sa týka likvidácie koncových zariadení domácností (napr. starých TV prijímačov nepodporujúcich DVB-T), občan má už dnes zákonom o odpadoch zabezpečený bezplatný odber tohto elektroodpadu na definovaných miestach (napríklad pri kúpe nového TV je bezplatne odobratý  starý TV). Tieto schémy financujú výrobcovia resp. dovozcovia elektrozariadení prostredníctvom kolektívnych systémov. Do recyklačného fondu prispievajú dovozcovia a výrobcovia za tým účelom, aby boli pre nich vytvorené recyklačné kapacity. Tieto ich zdroje nemôžu byť použité na iné účely a teda ani na likvidáciu starých analógových televíznych prijímačov.
 
RÚZ zásadne nesúhlasí s návrhom poskytnutia príspevku pre 1 901 34 domácností (formou poukážky v hodnote do 4 500,- Sk na domácnosť) na nákup zariadení pre príjem digitálneho vysielania (DVB-T), pričom celková suma vo výške 8.522 mil. Sk sa navrhuje financovať z Operačného programu Informatizácia spoločnosti. 
RÚZ zásadne nesúhlasí s týmto návrhom a je toho názoru, že zavádzanie digitálneho vysielania nie je v súlade s cieľmi Operačného programu Informatizácia spoločnosti, a preto by nemalo byť z neho financované. Selektívna podpora technológie DVB-T nie je v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. 
RÚZ upozorňuje na skutočnosť, že morálna životnosť TV prijímačov je cca 5 - 7 rokov. To, že k 1.1.2012 bude musieť Slovenská republika prejsť na DVB-T je známe niekoľko rokov. Včasná propagácia tejto zmeny zo strany štátnych orgánov spolu s komunikáciou potrebných technologických detailov (použitý štandard MPEG2 resp.MPEG4) podľa nášho názoru mohla, a ešte stále môže, zabezpečiť prirodzenú orientáciu občanov ako spotrebiteľov na také typy prijímačov, ktoré budú pripravené na používanie          DVB-T.
RÚZ nenamieta prísne selektívnu podporu domácností s najnižšími príjmami, avšak táto by mala byť financovaná  zo štátneho rozpočtu. Rovnako nenamietame prípadnú podporu aplikáciám eGovernmentu, ktoré budú umožňovať použiť ako jeden z možných kanálov pre využívanie služieb eGovernmentu aj  DVB-T.
RÚZ si taktiež dovoľuje upozorniť, že uvažovaná cena prijímača (do 4.500,- Sk) je veľmi nadsadená. Dnes tejto cene už zodpovedá len najluxusnejšia trieda prijímačov a v bežnej obchodnej sieti nie je problém kúpiť set top box strednej cenovej úrovne za cenu do 1.500,- Sk vrátane DPH. V prípade masových dodávok verejnosti RÚZ predpokladá cenu za bežný prijímač DVB-T na úrovni maximálne 30% súčasne navrhovanej ceny 4.500,- Sk Pritom väčšina už dnes predávaných TV prijímačov má v sebe zabudovaný prijímač na DVB-T.
RÚZ taktiež upozorňuje, že v prípade selektívnej podpory domácností by nemali byť diskriminované žiadne technológie. TV vysielanie je dnes šírené napr. satelitným vysielaním, koaxiálnymi káblovými rozvodmi, optickou sieťou (FTTH, resp. FTTx) a internetom. Rešpektujúc pravidlá Európskej únie o poskytovaní štátnej pomoci je nutné zohľadniť, že pre uvedené domácnosti je TV vysielanie sprístupnené rôznymi formami a podpora musí byť možná aj pre iné technológie, a to na báze  technologickej neutrality. Dokumentujú to konkrétne rozhodnutia Európskej komisie č. IP/05/1934 vo veci nedovolenej štátnej pomoci na podporu prechodu na technológiu DVB-T v nemeckých spolkových krajinách Berlín a Brandenbursko.

Z

Z

Č

A

Pozri napr. § 54f zákona č. 409/2006 Z. z. o odpadoch; v materiáli zohľadnené pripomienky MF SR.

Postoj RÚZ zohľadnený v predklkadacej správe. Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality, a to s ohľadom na relevantné rozhodnutia EK. Najmä v časti Koncoví užívatelia, progresívny model, rieši príjem 100% domácností bez ohľadu na nimi preferovanú platformu. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia, pričom napr. DVB-S prijímače sa určite pohybujú v štandardnej cene nad 4.500,- Sk. Jedinou prioritou podpory je podpora zariadení s MHP, ktorá umožňuje aplikáciu e-gov. služieb, čo je v súlade s cieľmi OPIS.

TBDS, a. s. | Pripomienky formou revízie textu. | O | A | Materiál upravený; opodstatnené pripomienky zohľadnené.
Telecom Corp., s. r. o. | - nezaslal | | |

Slovenská televízia

Navrhovaný spôsob financovania nákladových položiek pri prístupe k vysielaniu STV a koncových užívateľov môže mať za následky zastavenie celého procesu prechodu z analógového na digitálne vysielanie a môže spôsobiť krízu v hospodárení STV. Model financovania nezohľadňuje v procese prístupu k vysielaniu STV a prístupu ku koncovým užívateľom technologickú neutralitu finančných príspevkov a nerieši dopady na rozpočet STV. 

Paralelná prevádzka: bude pre jednotlivých momentálnych analógových vysielateľov odlišne náročná. Komerční vysielatelia nemajú v porovnaní so STV hustú sieť a pokrytie analógových vysielačov. Pre STV bude prechod na digitálne vysielanie omnoho náročnejší a bude musieť prebiehať vo viacerých krokoch vzhľadom na riešenie oblastí, ktoré sú momentálne vykryté prevádzačmi a nie sú pokryté základnými vysielačmi. Z týchto dôvodov bude nutné v mnohých oblastiach udržovať paralelné vysielanie analógových prevádzačov až do vyriešenia alternatívneho príjmu (dlhšie ako 6 mesiacov), prípadne vyriešenia pokrytia DVB-T z iného než základného vysielača. Zároveň vyvolané náklady súvisiace s udržaním vysielania týchto prevádzačov nie sú zohľadnené v tomto materiáli. Vyčíslenie nákladov na paralelné vysielanie je nutné podrobiť dôkladnej analýze so zohľadnením všetkých rozdielov jednotlivých súčasných analógových vysielateľov.

Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie: Úvahy o financovaní tejto podpory z prostriedkov získaných z koncesionárskych prostriedkov závažným spôsobom môžu narušiť prevádzku verejnoprávneho vysielateľa a spôsobiť vážnu krízu v hospodárení STV. Navrhovaný prístup naráža na problem technologickej neutrality. Nie je možné uvažovať s jediným alternatívnym riešením príjmu prostredníctvom satelitného vysielania. Podobný prístup v Taliansku bol hodnotený EK ako nezlučiteľný so spoločným trhom. Nie je možné akceptovať navrhovanú čiastku vo výške 4.500,- Sk pretože nezohľadňuje reálne náklady na riešenie alternatívneho príjmu. Navrhovaný materiál predpokladá pristúpiť k implementovaniu podpory predbežne v období rokov 2011 – 2013, ale v tomto prípade je nutné uvažovať s čiastočnou paralélnou prevádzkou v oblastiach dokrytých prevádzačmi až do tohto termínu ( v niektorých prípadoch aj 3 roky) alebo riešenie tejto otázky priebežne. Zároveň riešenie týchto oblastí zásobovaných signálom z prevádzačov si vynúti ďalšie náklady, ako bolo uvedené v odstavci o paralelnej prevádzke, ktoré niesú v tomto materiáli zohľadnené. Prostriedky na financovanie podpory prístupu k vysielaniu STV je nutné výlučne riešiť zo zdrojov štátneho rozpočtu, prípadne zaručiť tieto prostriedky formou dotácie zo štátneho rozpočtu pre STV. Zároveň je nutné uvažovať o podpore pri zachovaní technologickej neutrality so zohľadnením prieniku so stabilizačnou (motivačnou) podporou a s možnosťou použitia týchto prostriedkov od začiatku tohto procesu.
 
Koncoví užívatelia: Navrhovaný prístup naráža na problém technologickej neutrality. Nezohľadňuje prienik medzi financovaním oblastí riešených prístupom k vysielaniu STV a riešením podpory koncových užívateľov. Progresívny model uvažuje s podporou všetkých koncových uživateľov, pričom táto podpora pre všetkých uživateľov nieje potrebná. Navrhujeme vhodnú kombináciu motivačného a stabilizačného modelu pri zohľadnení prístupu k vysielaniu STV s možnosťou použitia týchto prostriedkov od začiatku procesu prechodu na digitálne vysielanie.

Z

Z

Z

O

A

A

A

A

Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality, a to s ohľadom na relevantné rozhodnutia EK. Najmä v časti Koncoví užívatelia, progresívny model, rieši príjem 100% domácností bez ohľadu na nimi preferovanú platformu. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia.

Text upravený tak, aby bolo zrejmé, že ide o náklady v rozsahu nákladov na 6 mesiacov paralelnej prevádzky.

Variant upravený v súlade so závermi rozporového konania.

Postoj STV zohľadnený v predkladacej správe.

Slovenský rozhlas | - nezaslal | | |
ANRTS | - nezaslal | | |
LOToS | - nezaslal | | |
Slovak Telecom, a. s. | - nezaslal | | |
T-Mobile Slovensko, a. s. | - nezaslal | | |

Orange Slovensko, a. s.

Prechod na digitálne televízne vysielanie (DVB-T) je nepochybne významným medzníkom nielen pri využívaní frekvenčného spektra ako takého, ale aj v rozvoji a rozšírení moderných IT technológií všeobecne. V rámci koncepčného pohľadu na danú problematiku je ale nevyhnutné zohľadniť, že DVB-T je len jedným z viacerých štandardov digitálneho vysielania a že popri tomto štandarde zabezpečujú a aj v budúcnosti budú nepochybne pre významnú časť populácie zabezpečovať príjem digitálneho vysielania konkurenčné technológie, najmä satelitná technológia, optická sieť FTTH, resp. FTTx, ako aj koaxiálne káblové rozvody a IPTV.
Máme za to, že navrhovaný materiál z uvedeného hľadiska dostatočne nerešpektuje technologickú rovnosť a technologickú neutralitu jednotlivých spôsobov príjmu digitálneho signálu a akcentuje myšlienku zvýhodnenia len jednej z nich – technológie DVB-T, čo je v rozpore tak so súčasným a aj budúcim stavom na trhu, ako aj s pravidlami štátnej pomoci. 
Súčasný stav primárneho príjmu analógového televízneho signálu v SR je nasledovný: 45% domácností má zabezpečený príjem signálu terestriálne (prostredníctvom individuálnej alebo spoločnej televíznej antény), 37 % prostredníctvom káblových rozvodov a 18% prostredníctvom satelitu. Už dnes len menšinový podiel terestriálneho príjmu v blízkej budúcnosti ešte zvýraznia optické technológie, ktorých nástup a podstatný rozmach nastáva práve teraz. 
Predložený materiál sa naproti tomu zaoberá takmer výlučne vyhodnotením doterajšieho postupu a plánov pri zavádzaní technológie DVB-T, len s okrajovým spomenutím satelitnej technológie ako subsidiárnej možnosti, v prípade deklarovaných neúmerne vysokých finančných nákladov zavádzania DVB-T. 
V tejto súvislosti nepochybujeme, že prechod z analógového terestrického vysielania na DVB-T je dôležitý, a to najmä s ohľadom na záväzný a neobíditeľný celoeurópsky termín vypínania analógového vysielania najneskôr 31. decembra 2012. Sme ale presvedčení, že daná problematika je komplexnejšia a že aktivita verejného sektora by okrem prechodu na DVB-T nielenže mala, ale že dokonca musí akceptovať a pracovať aj s inými alternatívami príjmu digitálneho signálu.
Nediskriminácia jednotlivých technologických platforiem v rámci poskytovania štátnej pomoci je totiž významnou požiadavkou európskej legislatívy. Táto požiadavka našla už aj konkrétne uplatnenie pri skúmaní pravidiel štátnej pomoci v štátoch a regiónoch, ktoré sú s prechodom na digitálne pred Slovenskou republikou v určitom predstihu. V predmetnej súvislosti treba osobitne spomenúť Rakúsko a Nemecko, kde sa pôvodne uplatňovala koncepcia blízka pôvodnému návrhu MDPT SR, ktorá ale musela byť na základe pripomienok DG Competition zásadne prehodnotená v prospech rovnakej podpory všetkých platforiem (krátky sumár rozhodnutia vo veci nemeckých spolkových krajín Berlín a Brandenbursko, č.  IP/05/1394, je priložený).
Z dôvodov zabezpečenia technologickej neutrality a rovnosti prístupu k rôznym spôsobom príjmu digitálneho televízneho signálu sme navrhli pripomienky tak, ako sú uvedené v priloženom texte. Máme za to, že hoci nejde o podstatnú zmenu dokumentu čo sa týka jeho rozsahu, ide o potrebnú a nutnú zmenu jeho obsahu.

Hoci sa v oblasti štrukturálnych fondov EÚ necítime tak komfortne ako v prostredí IT a elektronických komunikácií, máme za to, že zavádzanie digitálneho vysielania selektívnou podporou technológie DVB-T nie je ani v úplnom súlade ani s cieľmi OPISu. Na zabezpečenie vyváženosti a optimálneho rozdelenia navrhovaných prostriedkov navrhujeme preto aj z tohto dôvodu podporu všetkých dostupných spôsobov šírenia digitálneho televízneho signálu. Suma 4.500,- Sk by mala v tomto zmysle zohľadňovať rozsah možných nákladov vynaložených pre všetky typy šírenia signálu. 
Opakujeme, že v prípade akejkoľvek podpory z verejných prostriedkov je potrebné zachovať princíp technologickej neutrality a nediskriminačného prístupu k podpore.

O

O

A

A

Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality, a to s ohľadom na relevantné rozhodnutia EK. Najmä v časti Koncoví užívatelia, progresívny model, rieši príjem 100% domácností bez ohľadu na nimi preferovanú platformu. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia. Opodstatnené pripomienky predložené formou revízie textu akceptované.

Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality, a to s ohľadom na relevantné rozhodnutia EK. Najmä v časti Koncoví užívatelia, progresívny model, rieši príjem 100% domácností bez ohľadu na nimi preferovanú platformu. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia, pričom sa určuje strop podpory (napr. DVB-S prijímače sa určite pohybujú v štandardnej cene nad 4.500,- Sk). Jedinou prioritou podpory je podpora zariadení s MHP (resp. aj s EPG), ktorá umožňuje aplikáciu e-gov. služieb, čo je v súlade s cieľmi OPIS.

Telefónica O2 Slovakia, s. r. o. | - nezaslala | | |

ITAS

ITAS zásadne nesúhlasí s návrhom poskytnutia príspevku pre 1 900 344 domácností (formou poukážky v hodnote do 4 500,- Sk na domácnosť) na nákup zariadení pre príjem digitálneho vysielania (DVB-T), pričom celková suma vo výške 8.522 mil. Sk sa navrhuje financovať z Operačného programu Informatizácia spoločnosti. 
ITAS zásadne nesúhlasí s týmto návrhom a je toho názoru, že zavádzanie digitálneho vysielania nie je v súlade s cieľmi Operačného programu Informatizácia spoločnosti a preto by nemalo byť z neho financované. Selektívna podpora technológie DVB-T nie je v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. ITAS upozorňuje ma skutočnosť, že morálna životnosť TV prijímačov je cca 5 - 7 rokov. To, že k 1.1.2012 bude musieť Slovenská republika prejsť na DVB-T je známe niekoľko rokov. Včasná propagácia tejto zmeny zo strany štátnych orgánov spolu s komunikáciou potrebných technologických detailov (použitý štandard MPEG2 resp.MPEG4) podľa nášho názoru mohla a ešte stále môže zabezpečiť prirodzenú orientáciu občanov ako spotrebiteľov na také typy prijímačov, ktoré budú pripravené na používanie DVB-T. ITAS nenamieta prísne selektívnu podporu domácností s najnižšími príjmami, avšak táto by mala byť financovaná zo štátneho rozpočtu. Rovnako nenamietame prípadnú podporu aplikáciám eGovernmentu, ktoré budú umožňovať použiť ako jeden z možných kanálov pre využívanie služieb eGovernmentu aj DVB-T. ITAS si taktiež dovoľuje upozorniť, že uvažovaná cena prijímača (do 4.500,- Sk) je veľmi nadsadená. Dnes tejto cene už zodpovedá len najluxusnejšia trieda prijímačov a v bežnej obchodnej sieti nie je problém kúpiť set top box strednej cenovej úrovne za cenu do 1.500,- Sk vrátane DPH. V prípade masových dodávok verejnosti ITAS predpokladá cenu za bežný prijímač DVB-T na úrovni maximálne 30% súčasne navrhovanej ceny 4.500,- Sk Pritom väčšina už dnes predávaných TV prijímačov má v sebe zabudovaný prijímač na DVB-T. ITAS taktiež upozorňuje, že v prípade selektívnej podpory domácností by nemali byť diskriminované žiadne technológie. TV vysielanie je dnes šírené napr. satelitným vysielaním, koaxiálnymi káblovými rozvodmi, optickou sieťou (FTTH, resp. FTTx) a internetom. Rešpektujúc pravidlá Európskej únie o poskytovaní štátnej pomoci je nutné zohľadniť, že pre uvedené domácnosti je TV vysielanie sprístupnené rôznymi formami a podpora musí byť možná aj pre iné technológie, a to na báze technologickej neutrality. Dokumentujú to konkrétne rozhodnutia Európskej komisie č. IP/05/1934 vo veci nedovolenej štátnej pomoci na podporu prechodu na technológiu DVB-T v nemeckých spolkových krajinách Berlín a Brandenbursko. 

ITAS zásadne nesúhlasí, aby sa náklady na likvidáciu nadbytočných zariadení (vysielačov) riešili prostredníctvom Recyklačného fondu. Recyklačný fond je určený na podporu budovania recyklačných kapacít a nie priamo na likvidáciu odpadu. Zákon o odpadoch (presne v dikcii smerníc EÚ) stanovuje, že spracovanie historického odpadu nie z domácností je povinný (na svoje náklady) zabezpečiť držiteľ zariadenia (to znamená majiteľ vysielacích zariadení). 
Čo sa týka likvidácie koncových zariadení domácností (napr. starých TV prijímačov nepodporujúcich DVB-T), občan má už dnes zákonom o odpadoch zabezpečený bezplatný odber tohto elektroodpadu na definovaných miestach (napríklad pri kúpe nového TV je bezplatne odobratý starý TV). Tieto schémy financujú výrobcovia, resp. dovozcovia elektrozariadení prostredníctvom kolektívnych systémov.

Z

Z

A

Č

Postoj ITAS zohľadnený v predkladacej správe. Progresívny model je založený na podpore príjmu bez preferovania spôsobu príjmu a zariadenia, pričom sa určuje strop podpory (napr. DVB-S prijímače sa určite pohybujú v štandardnej cene nad 4.500,- Sk). Jedinou prioritou podpory je podpora zariadení s MHP (resp. aj s EPG), ktorá umožňuje aplikáciu e-gov. služieb, čo je v súlade s cieľmi OPIS.

Pozri napr. § 54f zákona č. 409/2006 Z. z. o odpadoch; v materiáli zohľadnené pripomienky MF SR.

SAKT | Pri ekonomických kalkuláciách doplniť čiastku určenú na zabezpečenie technológie pre zdroje signálu vo  vzťahu k napájaniu TV vykrývačov v prípade vypnutia analógových vysielačov ako zdrojov signálu. | O | A | Materiál doplnený.

APKT

Materiál je v rozpore s pravidlami o prideľovaní štátnej pomoci na podporu DVB-T definovanými Európskou Komisiou.

Koncepcia navrhovanej štátnej pomoci porušuje zásadu technologickej neutrality aj v tom, že opomína ostatné technológie. Vyššie sme uviedli rozbor súčasného stavu šírenia TV signálu na Slovensku. Okrem toho, že podľa predkladaného materiálu má byť uprednostňovaná technológia DVB-T, materiál má závažný nedostatok v strategickom pohľade na prechod na DVB-T. Niet v ňom ani zmienky o takých technológiách ako sú FTTH či IPTV, a to aj napriek tomu, že boli rozsiahlo medializované plány spoločností Orange a Slovak Telekom, ktoré v najbližších rokoch investujú niekoľko miliárd Sk do rozvoja optických sietí, ktoré už aj v súčasnosti používajú na šírenie digitálnej TV. Je vysoko pravdepodobné, že už v najbližších rokoch a nepochybne o to viac v období samotného prechodu na DVB-T v roku 2012 budú tieto spoločnosti patriť k najdôležitejším hráčom na trhu šírenia TV signálu, vzhľadom na ich obrovský finančný potenciál a publikované strategické zámery. 
Vzhľadom na to, že predkladaný materiál je strategický dokument schvaľovaný vládou, ktorý stanoví pravidlá na celý prechod na DVB-T, mal podľa nášho názoru obsahovať aj analýzu predpokladaného vývoja týchto technológií.

Z predloženého materiálu vyplýva, že štát diametrálne odlišne posudzuje dve obdobné zmeny „pravidiel hry“ zo strany štátu. V obidvoch nižšie uvedených príkladoch totiž išlo o to isté: v dôsledku zmeny legislatívy na úrovni EÚ musel štát reagovať zmenou svojej vlastnej legislatívy, musel zmeniť práva a povinnosti podnikateľov na danom trhu a s touto zmenou sú spojené významné náklady na strane podnikateľov.
Prečo sa v navrhovanom materiáli na niekoľkých miestach (napr. str. 25) uvádza, že „Z hľadiska ochrany investícií súkromných investorov v oblasti vysielania vzniká pri zmene podmienok realizácie investícií vplyvom štátu určitý nárok na ich kompenzácie.“, ak štát tento nárok odmieta uznať v prípade poskytovateľov EKS? Pritom poskytovatelia EKS na to musia vynakladať finančné prostriedky prakticky okamžite po prijatí zákona a vysielatelia majú podstatne viac času na zahrnutie investícii do svojich rozpočtov na ďalšie roky.
Prečo by teda mali byť zvýhodňovaní vysielatelia oproti poskytovateľom EKS, keď títo už navyše hradia iné povinnosti štátu? Prečo materiál navrhuje, aby štát postupoval odlišným spôsobom v právne porovnateľných zmenách „pravidiel hry“?

O

O

O

N

N

N

Jednotlivé varianty vychádzajú z príslušných rozhodnutí EK. Text precizovaný.

Text materiálu vychádza striktne zo znenia úlohy schválenje vládou SR. Materiál plne rešpektuje zásadu technologickej neutrality. Text precizovaný. 

Data retention nesúvisí s predkladaným materiálom. Navyše v prípade DVB-T ide o rozhodnutie SR v dôsledku technologickej zmeny, nie zmeny legislatívy EÚ.

Ostatné profesijné asociácie a združenia | - nezaslali | | |

Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR

Nesúhlasíme s tvrdením v časti „Koncoví užívatelia“ na strane 6: „Socio-ekonomický status koncových užívateľov sa bude v priebehu prechodu na DVB-T vyvíjať v závislosti od: vybavenosti potrebnými koncovými zariadeniami, ktorá bude sledovať prirodzený vývoj obnovy technologických zariadení v domácnostiach.“ Vybavenosť potrebnými koncovými zariadeniami by mohla sledovať prirodzený vývoj obmeny technických zariadení v domácnostiach len za predpokladu časovo neobmedzeného paralelného analógového a digitálneho vysielania rovnakých programov a možnosti slobodného výberu príjmu analógového alebo digitálneho vysielania. V tomto prípade ide však o vynútenú zmenu bez možnosti výberu a to aj pre všetkých používateľov ešte stále funkčných zariadení na príjem analógového vysielania.

Do dokumentu je potrebné zapracovať výdatnejšiu podporu pre nevidiace a ťažko slabozraké osoby, ktorá im umožní získať finančne náročnejšie technické zariadenia s MHP platformou vybavené aj hlasovým výstupom vrátane hlasovej podpory elektronického programového sprievodcu (EPG - Electronic Program Guide). Dokument nenavrhuje riešenie základnej prekážky použiteľnosti digitálnej televízie nevidiacimi a ťažko slabozrakými osobami, ktorou je jej ovládanie prostredníctvom vizuálnej ponuky. Na strane 7, v kapitole „Koncoví užívatelia“ na konci odseku č. 5 je veta „Taktiež je potrebné si uvedomiť, že túto skupinu tvoria občania so sluchovým a zrakovým postihnutím, ktorí budú odkázaní na kúpu finančne náročnejších technických zariadení s MHP platformou, nakoľko len tieto zariadenia umožnia využívať služby skrytého titulkovania a hovorených komentárov.“ Hlasový komentár (poskytovaný vysielateľom) sprostredkúva vizuálnu informáciu obsiahnutú v audiovizuálnom diele, ale nerieši problém ovládania koncového zariadenia a výberu programov a funkcií prostredníctvom vizuálnej ponuky. Pre túto skupinu osôb je potrebný hovoriaci elektronický programový sprievodca (EPG - Electronic Program Guide), čo nezabezpečujú štandardné koncové zariadenia ani s MHP platformou. Preto je nevyhnutné poskytnúť tejto skupine rozsiahlejšiu podporu umožňujúcu získanie potrebných koncových zariadení bez ďalšieho zvyšovania ich finančných nákladov. Je všeobecne uznávané, že digitálna televízia sa stane významným prostriedkom pre e‑Government a pre ďalšie interaktívne služby. Predpokladá sa, že   z hľadiska účasti občanov na informačnej a znalostnej spoločnosti sa digitálna televízia stane významnejším prostriedkom ako osobné počítače. Zabezpečenie prístupnosti digitálnej televízie pre občanov so zrakovým postihnutím nie je technickým problémom. Ak však nebudú môcť digitálnu televíziu využívať títo občania, bude pre nich predstavovať novú informačnú a segregačnú bariéru, ktorá povedie k ich exklúzii zo spoločnosti. Naopak, ak budú môcť využívať všetky jej možnosti a prostredníctvom nej ponúkané služby, prispeje to zásadne k zvýšeniu úrovne ich začlenenia do spoločnosti, účasti na spoločenskom dianí a nezávislosti na pomoci iných osôb.

Použitie motivačného modelu považujeme za neakceptovateľné a žiadame ho z dokumentu odstrániť. Prechod na digitálne vysielanie je vysoko progresívne, ale vynútené a plošné opatrenie bez akejkoľvek možnosti výberu. Preto podpora na jeho zvládnutie nemôže byť odmenou za úspech v súťaži „kto skôr stihne požiadať o podporu“. Skupiny obyvateľstva, pre ktoré prechod na digitálne vysielanie bez finančnej podpory bude znamenať značný resp. neprekonateľný zásah do rozpočtu a exklúziu z informačnej spoločnosti, sú znevýhodnené v prístupe k informáciám, informačným prostriedkom a vzdelaniu teda aj v „súťaži“ majú podstatne zhoršenú štartovaciu pozíciu. Uplatnenie práva na prístup k informáciám a rovnosť príležitostí nesmú byť predmetom žiadnej súťaže. Uplatnenie motivačného modelu by malo charakter nepriamej diskriminácie uvedených skupín obyvateľstva.

Odporúčaný progresívny model (alebo akýkoľvek iný akceptovateľný model)  je nevyhnutné kombinovať so štátnou podporou na úhradu zvýšených nákladov pre osoby so zdravotným postihnutím v dôsledku potreby finančne náročnejších zariadení s rozšírenými funkciami potrebnými na využívanie digitálnej televízie týmito osobami. Odporúčame túto podporu uvažovať samostatne, ako „paralelnú“ súčasť každého modelu, nie len ako súčasť stabilizačného modelu.

O

Z

Z

Z

A

A

Č

Č

Text precizovaný.

Text precizovaný v časti týkajúcej sa progresívneho modelu.

Materiál obsahuje rôzne modely podpory. Jedným z modelov je aj absencia štátnej podpory. Použitie motivačného modelu nevylučuje aj použitie stabilizačného modelu. Postoj NROZP SR zohľadnený v predkladacej správe.  

Text upravený. Postoj NROZP SR zohľadnený v predkladacej správe.