Ministerstvo financií Slovenskej republiky

									

STREDNODOBÝ FINANČNÝ VÝHĽAD
NA ROKY 2003 – 2006

Bratislava 15. august 2003

Obsah

Obsah	2
Úvod	3
Makroekonomický rámec vývoja verejných financií v rokoch 2003-2006	4
1. Súčasné trendy – rok 2003	4
2. Budúci vývoj - roky 2004 až 2006	6
3. Hlavné riziká a scenáre	8
4. Tabuľky a grafy	10
Strednodobý fiškálny vývoj	12
1. Hlavné ciele	12
2. Aktuálny stav	12
3. Faktory ovplyvňujúce budúci vývoj	13
Vzťah SR k rozpočtu ES	13
Reformy v kľúčových oblastiach	16
Reforma riadenia verejných financií	19
4. Očakávaný vývoj v rokoch 2004-2006	20
Celková fiškálna pozícia	21
Príjmy verejných financií	21
Výdavky verejných financií	23
Hrubý verejný dlh	25
5. Hlavné riziká	26
Príloha	28

Úvod

Strednodobý finančný výhľad na roky 2003-2006 vychádza z aktuálneho vývoja makroekonomických ukazovateľov ako aj zo súčasných trendov v oblasti verejných financií. Predstavuje možný scenár ako pomocou už schválených opatrení a ďalších predpokladaných nástrojov znížiť do roku 2006 čisté výpožičky verejných financií na úroveň 3% z hrubého domáceho produktu. Je to hlavným cieľom fiškálnej politiky, ktorý vychádza z Programového vyhlásenia vlády. Dôležitým zámerom je aj stabilizácia pomeru hrubého dlhu k HDP v strednodobom horizonte. 

Kľúčovým predpokladom je uskutočnenie fiškálnej konsolidácie v prostredí vysokého hospodárskeho rastu. Aj z tohto dôvodu dochádza k významným zmenám na strane príjmov verejných financií. Daňová reforma by zo strednodobého hľadiska mala priniesť nárast objemu investícií v ekonomike a tým prispieť k zvyšovaniu rastového potenciálu ekonomiky. Okrem zmien v oblasti daní sa uvažuje aj so znížením odvodového zaťaženia, čo je však dôležitejšie, nový systém sociálneho poistenia by mal zaviesť priamu väzbu medzi odvodmi a dávkami. 

Na strane výdavkov je prioritou popri systémových zmenách v sociálnej oblasti, zdravotníctve a školstve nastavenie tvrdého rozpočtového ohraničenia, ktoré reflektuje nanajvýš nevyhnutné zmeny v cenovej oblasti. Prijali sa zásadné zmeny v politike poskytovania štátnych záruk ako aj v prípade použitia privatizačných príjmov. K efektívnejšiemu nakladaniu s verejnými prostriedkami prispeje aj realizácia reformy riadenia verejných financií v spolupráci so Svetovou bankou.

Významnou skutočnosťou, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec je vstup SR do EÚ. Finančný vzťah voči rozpočtu ES a účasť štátneho rozpočtu na spolufinancovaní projektov financovaných z fondov EÚ ovplyvní vývoj verejných príjmov i výdavkov.  Skutočný dopad na vývoj verejných financií bude v značnej miere závisieť od absorbčnej kapacity, teda od schopnosti Slovenska využiť v čo najvyššej miere možnosti čerpania fondov EÚ. Zásadnú úlohu zohrá aj efektívnosť čerpania fondov, teda to, či zdroje z fondov EÚ budú využité spôsobom, ktorý v dostatočnej miere prispeje k ekonomickému rozvoju Slovenska. 

Strednodobý finančný výhľad obsahuje aj kvantifikáciu hlavných rizík tak v oblasti makroekonomického vývoja ako aj v prípade verejných financií.

Makroekonomický rámec vývoja verejných financií v rokoch 2003-2006

1. Súčasné trendy – rok 2003

Makroekonomický vývoj na Slovensku v roku 2003 je vo väčšine kľúčových ukazovateľov lepší v porovnaní s predpokladmi pri tvorbe rozpočtu na tento rok. Jednoznačne pozitívnym signálom je, že rast HDP je najvyšší v stredoeurópskom regióne, zamestnanosť rastie, deficit na bežnom účte klesá a konečná spotreba verejnej správy bola v prvom štvrťroku nižšia ako v rovnakom období uplynulého roka. Na druhej strane však treba poukázať aj na nepriaznivý vývoj (z pohľadu príjmov verejných financií) v oblasti miezd.
MF SR očakáva, že ekonomika SR bude naďalej rásť aj v podmienkach pomalšej akcelerácie globálnej ekonomiky a v roku 2003 predpokladá reálny rast HDP na úrovni 4,0 %. Tempo rastu bude miernejšie ako v roku 2002, pretože v dôsledku úprav regulovaných cien, zblíženia sadzieb DPH a zvýšenia spotrebných daní sa zmierni rast konečnej spotreby domácností a v dôsledku konsolidácie verejných financií pravdepodobne poklesne reálna spotreba verejnej správy. Na druhej strane, dynamika zahraničného dopytu výrazne prekoná očakávania.
Konečná spotreba domácností sa v prvom štvrťroku 2003 zvýšila o 2,6%, čo je vzhľadom na pokles reálnej mzdy málo očakávaný údaj. Do úvahy však treba brať niekoľko ďalších faktorov: rast zamestnanosti, pokles miery úspor, rastúci význam spotrebiteľských úverov a splátkového predaja ako aj vyššiu imputovanú produkciu domácností (komodity, ktoré spotrebiteľ sám produkuje aj konzumuje). Z pohľadu verejných financií je kľúčovým ukazovateľom mzdová báza, ktorá v nominálnom vyjadrení narástla o 7,5% oproti rovnakému obdobiu uplynulého roka. Na základe mesačných údajov sa zdá, že jej vývoj sa v druhom štvrťroku stabilizoval blízko hodnoty z prvého kvartálu. V roku 2003 sa predpokladá medziročný rast konečnej spotreby domácností na úrovni 1,6%.

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežných údajov klesla v prvom štvrťroku na medziročnej báze o 0,8%. Bol to prvý pokles od tretieho kvartálu 2000. Vzhľadom na reštriktívnu fiškálnu politiku očakávame, že spotreba verejnej správy bude aj naďalej zaostávať za minuloročnými hodnotami (v stálych cenách).

Tvorba hrubého fixného kapitálu v súkromnej sfére závisí predovšetkým od prílevu zahraničných investícií, od dostupnosti úverov a od tvorby zisku. K objektívnosti treba dodať, že veľká časť investícií pochádza zo zahraničia, čo znamená, že sa nepodieľa priamo na domácej tvorbe HDP (na jednej strane ide o rast tvorby kapitálu, na druhej strane o dovoz). Zo strednodobého hľadiska je však kľúčovým indikátorom, nakoľko cez investície sa zvyšuje produktivita práce v ekonomike. V tomto roku sa predpokladá mierny rast tvorby hrubého kapitálu, teda udržanie relatívne vysokého podielu na HDP v porovnaní s ekonomikami eurozóny.

Vývoz tovarov sa za prvých šesť mesiacov roka 2003 medziročne zvýšil v nominálnom vyjadrení o 22,2%, čo sa dá pri apreciácii slovenskej koruny hodnotiť veľmi pozitívne. Navyše, presvedčivá dynamika sa dosahuje v čase, kedy najvýznamnejší obchodní partneri (krajiny EÚ, najmä Nemecko) vykazujú len mierne znaky oživenia. V pozadí optimistických čísel treba jednoznačne vidieť vyššie investície (najmä v roku 2001), ktoré pomohli zvýšiť rastový potenciál ponukovej strany slovenskej ekonomiky. Samozrejme rast exportu pri malej otvorenej ekonomike znamená aj vyšší import surovín a medziproduktov.
Zvyšovanie výkonu ekonomiky, ako i zvyšovanie účinnosti pracovných stimulov sa odrazí aj v miernom zlepšení vývoja na trhu práce, najmä v znížení počtu evidovaných nezamestnaných a v poklese priemernej miery nezamestnanosti pod úroveň 16 %. Tento vývoj je priaznivý aj z pohľadu konsolidácie verejných financií, nakoľko znižuje nároky na výdavkovej strane. Pokles počtu ľudí bez práce by sa mal odraziť aj na miere nezamestnanosti podľa medzinárodných metodík. 
Napriek zmierneniu rastu domáceho dopytu a vývoju relácie medzi tempom rastu priemernej mzdy a produktivity práce z HDP, sa očakáva, že ročná miera inflácie môže vzrásť na úroveň okolo 8,6 %, a to vplyvom úprav regulovaných cien a v dôsledku dvoch etáp zvýšenia spotrebných daní (od januára a od augusta). Toto číslo však ešte stále zaostane za prognózou, ktorá tvorila základ pri tvorbe rozpočtu (8,8 %). Ďalšie inflačné ukazovatele (jadrová inflácia, čistá inflácia bez pohonných hmôt) sú naďalej na relatívne nízkych úrovniach a očakáva sa, že do konca roka sa budú pohybovať v blízkosti 4%. 
Veľmi pozitívne sa dajú hodnotiť aj zmeny na bežnom účte platobnej bilancie. Schodok obchodnej bilancie za prvý polrok dosiahol iba 9,7 mld. Sk, pričom v júni a máji hodnota exportu prevýšila objem importu. V pozadí medziročného poklesu deficitu v prvom polroku 2003 o viac ako 30 mld. Sk stojí predovšetkým vysoký rast exportu, priaznivý vývoj korunovej ceny ropy a nižšie tempo rastu dovozu v súvislosti s oslabením dynamiky spotrebného dopytu. V prípade vývozu ide o štrukturálnu zmenu, ktorá pramení z investičných aktivít v posledných rokoch. Pasívne saldo obchodnej bilancie na dvanásťmesačnej báze dosiahlo koncom júna podľa prepočtov MF SR iba 5,8% z HDP. Okrem obchodnej bilancie sa pozitívne vyvíjajú aj bilancia výnosov a bežné transfery. V prvom prípade sme svedkami nižšieho deficitu, kým v druhom prípade ide o nárast prebytku v porovnaní s rovnakým obdobím uplynulého roka. Na druhej strane, bilancia služieb zatiaľ negeneruje prebytky v takej výške ako vlani. V každom prípade je reálne predpokladať, že do konca roka 2003 deficit na bežnom účte klesne pod hranicu 5% z HDP. Odhad ministerstva financií je na úrovni 4,6% z HDP.  

Na devízovom trhu nedošlo počas prvého polroka 2003 k významným zmenám. Kurz slovenskej koruny voči jednotnej európskej mene sa väčšinou pohyboval v intervale od 41 do 42 SKK/1 EUR. Vzhľadom na pozitívny vývoj v obchodnej bilancii (najmä na strane exportu) a na úrokový diferenciál medzi korunou a eurom, sa dá predpokladať, že v najbližších mesiacoch dôjde k ďalšej miernej nominálnej apreciácii. Samozrejme neekonomické faktory môžu kurz krátkodobo vychýliť aj opačným smerom. Kurz koruny voči americkému doláru bude výrazne závisieť aj od vývoja krížové kurzu dolára voči euru. V roku 2003 ministerstvo nepredpokladá významné posilnenie americkej meny, čo znamená, že kurz by sa mal udržať hlbšie pod 40 SKK/1 USD.

Vzhľadom na reštriktívnosť fiškálnej politiky, uvoľňovací cyklus úrokových sadzieb sa podľa ministerstva ešte neskončil, avšak v najbližších mesiacoch je pravdepodobnejšia stabilita vzhľadom na negatívne reálne úrokové sadzby. Väčší apreciačný tlak na kurz koruny však môže viesť k zníženiu kľúčových úrokových sadzieb NBS aj v skoršom horizonte.

2. Budúci vývoj - roky 2004 až 2006

Vývoj ekonomiky SR je citlivý na vývoj vonkajšieho prostredia. Makroekonomický rámec je založený na predpoklade, že globálna ekonomika sa bude postupne oživovať, avšak priebeh v jednotlivých krajinách a ich zoskupeniach nebude rovnomerný. Na základe doterajšieho vývoja  možno podľa analýz a predikcií OECD a EK očakávať, že zvyšovanie rastu ekonomiky eurozóny bude naďalej pomalšie, ako u  OECD ako celku. Očakávané zvyšovanie rastu vonkajšej ekonomiky by malo byť odrazom rastu tak spotreby domácností, ako i rastu investičných aktivít podnikateľskej sféry. Ekonomika SR bude citlivo reagovať najmä na vývoj ekonomiky Nemecka a ČR. Avšak naposledy zverejnené čísla nie sú optimistické: nemecká ekonomika stagnuje a aj v prípade ČR vidno znaky spomalenia ekonomického rastu. Pre roky 2004 až 2006 sú však prognózy medzinárodných inštitúcií optimistickejšie: Európska Komisia predpokladá v roku 2004 rast HDP eurozóny na úrovni 2,3 % (o 1,3 percentuálneho bodu viac ako v tomto roku) a OECD očakáva dynamiku v blízkosti 2,7 %. V rokoch 2005 a 2006 sa taktiež očakáva ekonomický rast v eurozóne nad 2,5%.  
		
MF SR očakáva, že rast slovenskej ekonomiky sa mierne zvýši zo 4,0 % v roku 2003 na 4,1 % v roku 2004 a vytvorí sa HDP v hodnote 1 293,2 mld Sk v bežných cenách. Rast ekonomiky by mal byť stimulovaný najmä rastom zahraničného dopytu, zvýšením rastu investičných aktivít, ale aj miernym zvýšením rastu konečnej spotreby domácností. Predpokladáme, že rast konečnej spotreby verejnej správy bude mierny, čím sa vytvoria podmienky pre ďalšie zníženie deficitu verejných financií a stabilný vývoj ekonomiky. Najväčším rizikovým faktorom je vývoj zahraničného dopytu. Ak sa nepodarí naštartovať ekonomický rast v Európskej únii, rast HDP na Slovensku môže byť nižší. Odhad rastu HDP na rok 2004 je nižší ako priemerný odhad analytikov referenčných bánk (4,3 %).

V rokoch 2005 a 2006 sa predpokladá akcelerácia rastu HDP z viacerých dôvodov: postupné oživenie ekonomík v eurozóne, vyšší rast reálnych miezd, kulminácia investičných aktivít v súvislosti s výstavbou novej automobilky (a v roku 2006 už z dôvodu zahájenia produkcie) a nárast investícií aj v dôsledku vyššej atraktivity podnikateľského prostredia. V roku 2005 by mal rast HDP podľa prognóz dosiahnuť 4,4%, kým v roku 2006 až 4,8%. V týchto rokoch by malo dôjsť k stabilizácii vývoja aj v cenovej oblasti, ktorá prinesie lepšiu predikovateľnosť prostredia pre podnikový sektor. Okrem toho, ekonomika SR by mala profitovať aj z čistého prílevu finančných prostriedkov z rozpočtu Európskej únie. Ministerstvo financií očakáva, že do roku 2006 sa rast potenciálneho produktu môže zvýšiť nad úroveň 4,5%.  

V štruktúre HDP sa predpokladá, že motorom rastu bude naďalej zahraničný dopyt. Významný ponukový šok by mal nastať v roku 2006, kedy sa spustí výroba v novej továrni PSA Peugeot Citroen. Táto investícia môže zvýšiť hladinu HDP priamo približne o jeden percentuálny bod. Významné by mali byť aj jej nepriame efekty. V rokoch 2005 až 2006 sa očakáva vysoká dynamika aj pri domácom dopyte, keďže významný pokles inflácie by mal znamenať rast reálnych miezd na úrovni 2 až 3% (v krajnom prípade aj viac). Navyše, rastový trend by mal udržať aj ukazovateľ zamestnanosti. Mierny nárast by mala vykázať aj tvorba hrubého fixného kapitálu, čo však pravdepodobne bude znamenať aj vyšší schodok na bežnom účte platobnej bilancie. Rastový stimul sa očakáva aj od zníženia priamych daní. 

Prognózy v cenovej oblasti počítajú s postupným poklesom inflácie. Veľkú zásluhu na tom bude mať skutočnosť, že v budúcnosti by už nemalo dôjsť k podstatným nárastom v oblasti regulovaných cien. Rok 2003 je posledným rokom, kedy došlo k významnému nárastu regulovaných cien energie pre stredno- až veľkoodberateľov. V roku 2004 prebehne posledná etapa aj v prípade cien pre domácnosti. Potom bude cenový vývoj odzrkadľovať oprávnené náklady a primeraný zisk producentov energie. Rok 2003 a 2004 sú špecifické aj tým, že radikálne zmeny sa dotýkajú aj oblasti nepriamych daní (spotrebné dane a daň z pridanej hodnoty). Vzhľadom na tieto opatrenia, priemerný medziročný rast indexu spotrebiteľských cien (CPI) sa v roku 2004 očakáva na úrovni 8,1%. V roku 2005 sa nepočíta ani s výraznou zmenou regulovaných cien ani so zásahmi v oblasti nepriamych daní a preto miera inflácie by mala poklesnúť na 4,3%. V roku 2006 by sa mal pomocou vhodného mixu menovej a fiškálnej politiky vytvoriť priestor na ďalší pokles inflácie na úroveň 3% aj napriek vyššiemu rastu spotrebiteľského dopytu.

V roku 2004 možno očakávať ďalší mierny rast zamestnanosti, približne na úrovni 0,7 % podľa evidovaného disponibilného počtu pracujúcich. Vývoj zamestnanosti bude pozitívne ovplyvnený rastúcou výkonnosťou ekonomiky, avšak na druhej strane proces reštrukturalizácie ekonomiky a zefektívňovania verejnej správy môže dočasne uvoľňovať pracovnú silu v takom rozsahu, ktorý nebude vedieť trh práce rýchlo absorbovať. Z uvedeného vyplýva, že miera nezamestnanosti sa bude môcť znižovať len postupne a v roku 2004 naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni, cca 15,4 % podľa disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných. Významnejší pozitívny vplyv rastu ekonomiky na trh práce, ako i vplyv aktívnej politiky trhu práce je reálne očakávať až v ďalších rokoch. Dôvodom je skutočnosť, že pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti je výsledkom pôsobenia viacerých rôznorodých faktorov, ktoré je možné eliminovať len postupne (najmä rigidita trhu práce, nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky a veľké regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí). Do roku 2006 sa predpokladá, že miera nezamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl môže klesnúť na 16,1%. V prípade evidovanej miery nezamestnanosti to môže byť až 14,5%.   
  
Pri naplnení pozitívneho scenára ohľadom ekonomického rastu v eurozóne (najmä v Nemecku) sa dá predpokladať, že deficit na bežnom účte platobnej bilancie sa podarí v najbližších rokoch udržať na resp. pod úrovňou 5% z HDP. Dôležitým faktorom je predovšetkým rast exportných kapacít v dôsledku investícií v uplynulých rokoch. Pozitívnu tendenciu môže dočasne zhoršiť dovoz technológií, avšak je potrebné zdôrazniť, že by išlo iba o optické zvýšenie schodku, nakoľko nákup technológií je v prevažnej väčšine financovaný cez prílev priamych zahraničných investícií. 

Rovnovážny rast ekonomiky SR, spojený s rastom jej konkurencieschopnosti a zvyšovaním dôvery zahraničných investorov bude viesť pravdepodobne k stabilnému, mierne sa zhodnocujúcemu kurzu Sk voči referenčnej mene euro. MF SR predpokladá pre roky 2004 až 2006 výmenný kurz na úrovni 41,0 SK/EUR. Predpokladaný vývoj ekonomiky SR, ako i očakávaný vstup SR do EU a postupná príprava na prijatie spoločnej meny euro, budú vytvárať predpoklady a podnety aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb; možné je očakávať zníženie priemernej úrokovej miery z čerpaných úverov z úrovne okolo 8,0 % v roku 2003 na 6,5 % v roku 2006.

3. Hlavné riziká a scenáre

Hlavné riziká načrtnutého makroekonomického vývoja môžeme zhrnúť do nasledujúcich bodov:
•	Príliš vysoké zhodnotenie kurzu slovenskej koruny by mohlo mať negatívny dopad na malé a stredné podniky s vysokým čistým exportom. 
•	Opätovne nízka ekonomická aktivita u našich obchodných partnerov.
•	Vyšší rast produktivity práce v súvislosti s investičnými aktivitami.
•	Nedostatočná razancia pri reformách vo verejných financiách.
•	Vonkajšie cenové šoky. 

Strednodobý makroekonomický rámec odráža vplyv vývoja vnútorných a vonkajších podmienok, ktorý považujeme v súčasnosti za najpravdepodobnejší. Vzhľadom na to, že pri niektorých predpokladoch vnímame istú mieru variability, považujeme za vhodné uviesť aj niektoré výsledky simulácií alternatívneho vývoja dôležitých indikátorov ekonomiky, a to najmä vplyvom odlišného vývoja výmenného kurzu, zahraničného dopytu a produktivity práce. 

1. scenár: Zhodnotenie koruny o 10% v roku 2004
Predpokladá sa  postupné medziročné zhodnocovanie  kurzu Sk v jednotlivých štvrťrokoch 2004 voči EUR aj USD oproti základnému scenáru (2004q1:  –2,6%; 2004q2: –5,1%; 2004q3: –7,6%; 2004q4: –10%). Znamená to predpoklad, že monetárna politika v roku 2004 nebude účinná v ovplyvňovaní meny podporovanej trhovými silami, avšak od roku 2005 sa stane efektívnou pri zabraňovaní nadmernej apreciácie. 

Očakávaný vplyv :
Nadmerná apreciácia v roku 2004 môže narušiť konkurencieschopnosť a tým redukovať rast HDP v porovnaní so základným scenárom. Silnejšia koruna však môže prostredníctvom slabších dovozných cien znížiť inflačné tlaky v ekonomike. Oba faktory by vyústili do voľnejšej monetárnej politiky a do podpory spotreby a investícií. V roku 2005 by nižšie úrokové sadzby zmierňovali apreciáciu koruny. Naviac, nižšie ceny, plynúce  z apreciácie koruny, môžu oživiť niektoré stratené schopnosti konkurencie, a tak predchádzajúci negatívny vplyv na HDP nebude permanentný.  Vplyvom nižších úrokových sadzieb  sa mierne zlepší aj pozícia verejných financií (nižšie platby za úroky). 

2. scenár: Pokles dovozu eurozóny o 3% od prvého štvrťroku 2004
Predpokladá sa, že od 2004q1 sa bude permanentne znižovať dovoz eurozóny o 3% oproti základnému scenáru. Z toho by vyplývalo, že rast dovozu v Eurozóne by bol v roku 2004 podobný ako sa očakáva pre rok 2003 (pôvodný predpoklad bol v roku 2003 rast importu o 3,6% a v 2004 o 6%). 

Očakávaný vplyv :
Táto zmena  predpokladu bude mať priamy negatívny  vplyv na agregovaný dopyt, čo sa negatívne odrazí na raste HDP (napriek istej kompenzácii zo strany nižšieho dovozu) a vo vonkajšej bilancii. Keďže sa zníži zamestnanosť a ziskovosť, objaví sa aj multiplikačný efekt, ktorý bude v prvých rokoch pôsobiť ako brzda tak pre súkromnú spotrebu ako i investície.  Pokles dopytu vyústi do oslabenia inflačných tlakov.  Úroková sadzba bude reagovať na slabšie inflačné tlaky a vytláčanie v investíciách. V dlhodobejšom horizonte sa HDP bude vracať k pôvodne predikovanej úrovni. Pokles v dopyte a zlepšenie konkurencieschopnosti zníži straty pri vonkajšej bilancii. Oslabenie rastu HDP ovplyvní daňové príjmy a dočasne oslabí bilanciu rozpočtu. Avšak tento vplyv sa stratí, keď sa HDP vráti k základnej úrovni. 

3. scenár: Zvyšovanie produktivity práce o 0,5 p.b. počnúc rokom 2004
rast produktivity bude prispievať každý rok 0,5 p.b. k rastu potenciálneho produktu

Očakávaný vplyv :
Vyšší rast produktivity práce zmierni (oproti základnej predikcii) dopytový tlak a vyústi do zníženia úrokových sadzieb. Tým sa spočiatku oslabí mena a oba tieto faktory podporia rast HDP. Hoci oslabenie koruny kompenzuje vplyv slabého tlaku dopytu na ceny, udržia sa nižšie úrokové sadzby, a to v dôsledku posunu v prispôsobovaní dopytu k zmenám na ponukovej strane. Výsledkom bude permanentný rast úrovne udržateľného HDP a následne zníženie  miery nezamestnanosti. Verejné financie získavajú z mimoriadnych ekonomických aktivít a z nižšej úrokovej sadzby. 

Prehľad výsledkov jednotlivých alternatívnych scenárov:
Zmena oproti základnému scenáru v % (pokiaľ nie je uvedené inak)
	Výdavky na spotrebu	Hrubé fixné investície	HDP	Zamest-
nanosť	Miera neza-
mestna-
nosti (p.b.)	Priemer-
ný príjem	Spotrebi-
teľské ceny	Krátk. úroková miera (p.b.)	Vým. kurz Sk/EUR	Bilancia verejn. sektora (% HDP)	Bežný účet
(% HDP)	
1. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	0,2	-0,4	-0,3	0,0	0,0	-0,2	-0,5	-0,4	-6,3	0,1	-0,4	
2005	0,9	-0,9	-1,7	-0,6	0,4	-2,2	-1,9	-2,6	-6,4	0,4	-1,7	
2006	1,2	1,8	-1,2	-1,0	0,7	-3,7	-3,2	-2,6	-5,0	0,2	-2,1	
2. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	-0,1	-0,4	-0,3	-0,1	0,0	-0,2	0,0	-0,2	0,5	0,0	-0,1	
2005	-0,3	-0,2	-0,7	-0,4	0,3	-0,7	0,0	-0,7	1,8	-0,1	-0,4	
2006	-0,5	0,4	-0,5	-0,4	0,3	-0,9	-0,1	-0,5	1,7	-0,2	-0,4	
3. scenár	
2003	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
2004	0,1	0,2	0,1	0,0	0,0	0,0	0,0	-0,2	0,4	0,1	0,0	
2005	0,1	0,3	0,2	0,1	0,0	0,1	0,1	-0,2	0,6	0,1	0,0	
2006	0,2	0,3	0,3	0,1	-0,1	0,0	0,1	-0,2	0,9	0,1	0,1	

4. Tabuľky a grafy

* index miezd je vážený priemer miezd vo vybraných sektoroch
Strednodobý fiškálny vývoj

1. Hlavné ciele

•	Zníženie čistých výpožičiek verejného sektora do roku 2006 na úroveň 3% z HDP. 
•	Stabilizácia pomeru hrubého dlhu k HDP v strednodobom horizonte.
•	Znižovanie miery prerozdeľovania prostredníctvom verejných financií.
•	Zvýšenie efektívnosti využívania verejných zdrojov.
•	Vytvorenie legislatívnych, inštitucionálnych podmienok a kontrolných mechanizmov pre     efektívne a transparentné využívanie zdrojov z EÚ. 
•	Postupné znižovanie daňového a odvodového zaťaženia.
•	Efektívna a účinná fiškálna decentralizácia.

2. Aktuálny stav

V roku 2002 boli výsledkom rozpočtového hospodárenia verejnej správy čisté výpožičky (podľa metodiky ESA 95 schodok upravený o položky časového rozlíšenia) na úrovni 7,2 % z HDP. V tomto volebnom roku deficit verejných financií podstatným spôsobom prekročil plánovanú úroveň. Čisté výpožičky sa pôvodne očakávali na úrovni 5,4 % z HDP, realita bola takmer o dva percentuálne body vyššia. Rozdielna úroveň predpokladaného a skutočného deficitu pramenila predovšetkým z použitia príjmov z privatizácie na krytie výdavkov v železničnej doprave, zdravotníctve, školstve a územných samosprávach. Prekročenie rozpočtovaného schodku spôsobilo aj výrazné poskytovanie štátnych záruk na úvery s nízkou pravdepodobnosťou návratnosti. 

Vláda krátko po nástupe do funkcie pripravila návrh rozpočtu na rok 2003, ktorého základným parametrom je pokles deficitu na 5% HDP. Opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa boli prijaté na strane príjmov i výdavkov. Posilnila sa váha nepriamych daní v rozpočtovaných príjmoch priblížením základnej a zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty ako aj zvýšením spotrebných daní. Pre zamedzenie rýchleho rastu rozpočtových výdavkov obligatórneho charakteru boli realizované opatrenia a legislatívne úpravy v mzdovej, sociálnej a bytovej politike. Išlo napríklad o legislatívu obmedzujúcu rast mzdových výdavkov štátnej správy a  rast dávok sociálneho zabezpečenia úpravou prídavku na dieťa. Ďalšie úspory sa dosiahli znížením sociálnych dávok a sprísnením kritérií pre ich vyplácanie, sprísnením podmienok evidencie nezamestnaných na úradoch práce a znížením výšky štátnej prémie v stavebnom sporení, resp. bonifikácie úrokov pri hypotekárnych úveroch. V oblasti štátnych záruk sa prijali opatrenia, ktoré prakticky eliminujú poskytnutie nových garancií s vysokou mierou rizika. Navyše s použitím privatizačných príjmov na bežné výdavky sa nepočíta, pretože tieto príjmy sa budú používať výlučne na zníženie verejného dlhu, prípadne na financovanie reformy dôchodkového systému.

Na základe vývoja v prvom polroku 2003 a zvýšenia vybraných spotrebných daní od augusta tohto roka sa dá skonštatovať, že cieľ znížiť deficit v roku 2003 na úroveň 5% z HDP je dosiahnuteľný bez prijatia dodatočných opatrení. 

Konsolidovaný hrubý verejný dlh v roku 2002 predstavoval 44,3 percent z HDP. Nepriaznivými faktormi spôsobujúcimi v predchádzajúcich rokoch nárast dlhu boli každoročné deficity štátneho rozpočtu a náklady na reštrukturalizáciu bankového sektora, ktoré spôsobili jednorazové zvýšenie dlhu v roku 2001 o 105 mld. Sk, teda o 10,6 percentuálneho bodu z HDP. Významným opatrením, ktoré sa vykonalo v roku 2002,  s pozitívnym vplyvom na budúci fiškálny vývoj, bola úhrada štátneho dlhu v hodnote 59,1 mld. Sk (5,5 % z HDP) prostriedkami z privatizácie. Ďalšia časť príjmov z privatizácie v hodnote 61,7 mld. Sk (5,7 % z HDP) bola vyčlenená (na účte v centrálnej banke) na hradenie nákladov spojených so zavedením druhého piliera dôchodkovej reformy. Príjmy z predaja majetku sa použili aj na úhradu dlhu Fondu národného majetku vo výške 15,4 mld. Sk (1,4 % z HDP). 

Dôležitým krokom z pohľadu transparentnosti vykazovania verejného dlhu bolo rizikové ocenenie štátnych záruk a začlenenie príslušnej časti do štátneho dlhu. V roku 2002 sa úroveň verejného dlhu z tohto titulu zvýšila o 6,1 % z HDP (65,6 mld. Sk). Veľký podiel na tom mali záruky poskytnuté ŽSR a Železničnej spoločnosti, ktorých rizikovosť bola ocenená na 100 %. Ich nominálny objem dosiahol 44,2 mld. Sk.    
3. Faktory ovplyvňujúce budúci vývoj
Vzťah SR k rozpočtu ES

Významnou skutočnosťou, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec je vstup SR do EÚ, ktorý by sa mal uskutočniť 1. mája 2004. Finančný vzťah voči rozpočtu ES a účasť štátneho rozpočtu na spolufinancovaní projektov financovaných z fondov EÚ ovplyvní vývoj verejných príjmov i výdavkov.  Skutočný dopad na vývoj verejných financií bude v značnej miere závisieť od absorbčnej kapacity, teda od schopnosti Slovenska využiť v čo najvyššej miere možnosti čerpania fondov EÚ. Zásadnú úlohu zohrá aj efektívnosť čerpania fondov, teda to, či zdroje z fondov EÚ budú využité spôsobom, ktorý v dostatočnej miere prispeje k ekonomickému rozvoju Slovenska.   

Pozitívne saldo finančných tokov medzi Slovenskom a Európskou úniou by sa malo pohybovať v rokoch 2004 až 2006 na úrovni 1,3% HDP ročne. V porovnaní s rokom 2003, kedy SR bola oprávnená čerpať príjmy len z predvstupovej pomoci, tak dôjde k zlepšeniu čistej finančnej pozície v priemere o 1,0% HDP ročne. Slovenská republika získa po vstupe do EÚ prístup k dodatočným zdrojom, ktoré budú z veľkej časti smerovať do súkromného sektora a na verejné investície. Umožnia tak vláde financovať programy, ktoré by inak nedokázala zabezpečiť z prostriedkov štátneho rozpočtu. Ide predovšetkým o projekty podporujúce regionálny rozvoj a zrýchľujúce ekonomický rast. Povstupovú pozíciu Slovenskej republiky charakterizuje nasledujúca tabuľka.

Pozícia Slovenskej republiky po vstupe do EÚ	
(v mil. Sk)	
	2004	2005	2006	
Celkové príjmy z ES	27 524	32 962	35 655	
  podiel na HDP	2,1%	2,4%	2,4%	
				
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	15 465	16 000	
  podiel na HDP	0,8%	1,1%	1,1%	
				
Čistá pozícia SR po vstupe do EÚ	17 384	17 497	19 655	
  podiel na HDP	1,3%	1,3%	1,3%	

Príjmami SR po vstupe do EÚ budú finančné prostriedky z dobiehajúcej predvstupovej pomoci, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD a povstupové príjmy, ktorými budú príjmy zo štrukturálnych operácií, príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF), špeciálna kompenzácia a príjmy z vnútorných politík.

V súčasnosti platný systém vlastných zdrojov ES (odvody do všeobecného rozpočtu ES) pozostáva z tradičných vlastných zdrojov (clo, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru), zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty, zdroja založeného na hrubom národnom produkte a korekcie Veľkej Británie. Odvody do rozpočtu ES predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejaví znížením jeho príjmov (časť z výnosu z cla) alebo zvýšením výdavkov. 

Hoci Slovenská republika ako celok v nadchádzajúcich rokoch zavŕšením prístupového procesu do EÚ získa, z užšieho pohľadu verejných financií bude čistá rozpočtová pozícia Slovenska po vstupe do EÚ deficitná. Je to spôsobené najmä rôznym charakterom príjmov plynúcich z ES a rozdielnym systémom ich vyplácania konečným príjemcom. Kým niektoré z finančných tokov medzi Slovenskou republikou a ES sú zahrnuté do štátneho rozpočtu, iné sa nestávajú jeho súčasťou. 

Po dni vstupu do ES bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do ES. Príjmy z predvstupových fondov nevstupujú do príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu, ale sú smerované priamo ku konečným príjemcom zo súkromného a verejného sektora. Obdobný princíp sa vzťahuje aj na vnútorné politiky ES, ktoré sú projektovo orientované (vnútorné opatrenia, budovanie inštitúcií, budovanie Schengenských hraníc, odstavenie bloku VI atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice) a budú mať charakter grantov. Tým dochádza k rozdielu medzi príjmami z ES v celkovej bilancii SR a v bilancii štátneho rozpočtu. Keďže objemovo najväčšou položkou je predvstupová pomoc, tento rozdiel sa bude postupne znižovať.

Štrukturálne operácie budú príjmom štátneho rozpočtu a súčasne zvýšia jeho výdavky. Aj keď tieto finančné toky budú zahrnuté do rozpočtovej bilancie, na výške schodku sa neprejavia. Rozpočtom len pretečú ku konečným príjemcom. Finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu sú zamerané na podporu rozvojových aktivít a sú orientované na konkrétne projekty. Podliehajú princípu doplnkovosti, ktorý neumožňuje nimi nahradiť výdavky realizované zo štátneho rozpočtu do obdobia vstupu krajiny do EÚ. Z tohto dôvodu nemožno počítať s výraznou substitúciou tradičných výdavkových titulov rozpočtu týmito zdrojmi z ES. 

Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF budú príjmom aj výdavkom štátneho rozpočtu, z časti sa však nimi nahradia domáce výdavky v poľnohospodárstve. Nevzťahuje sa na ne princíp doplnkovosti. Majú predovšetkým charakter dotácií do poľnohospodárstva. Špeciálna kompenzačná platba slúži na vyrovnanie rozpočtového napätia po vstupe nových členských krajín do EÚ. Nie je účelovo viazaná a môže byť v plnej miere použitá na nahradenie akýchkoľvek výdavkov štátneho rozpočtu.

Projekty v rámci predvstupovej pomoci a povstupových príjmov z ES  (rozvoj vidieka na účely záručnej sekcie EAGGF, štrukturálne fondy, Kohézny fond, vnútorné politiky ES, Výskumný fond pre uhlie a oceľ a Finančný nástroj EEA) budú okrem príjmov z ES financované aj zo zdrojov verejného rozpočtu SR a konečného príjemcu. K priamym platbám z ES pre poľnohospodárov bude navyše poskytovaný doplatok zo štátneho rozpočtu. Keďže priame platby sú krajine z ES vyplácané s ročným oneskorením, v roku 2004 bude potrebné preklenutie časového nesúladu z hotovostných zdrojov rozpočtu SR.

Na čistú rozpočtovú pozíciu SR teda vplýva výška príspevkov krajiny do rozpočtu ES, výška kompenzačnej platby z ES a úspory z titulu nahradenia domácich výdavkov v poľnohospodárstve zdrojmi EÚ. V roku 2004 za zvýši deficit verejných financií z titulu vstupu do EÚ o 0,1% HDP a v rokoch 2005 a 2006 až o 0,7% HDP.

Rozpočtové dopady vstupu do EÚ	
(v mil. Sk)	
	2004	2005	2006	
Záručná sekcia EAGGF	5 815	11 318	12 713	
Štrukturálne operácie	5 480	11 542	14 023	
Špeciálna kompenzácia	2 940	533	533	
Pohľadávka na priame platby z ES	3 394	856	806	
Celkové príjmy spojené zo vstupom do EÚ	17 629	24 249	28 075	
  podiel na HDP	1,4%	1,7%	1,9%	
				
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	15 465	16 000	
Použitie príjmov zo štrukturálnych operácií	5 480	11 542	14 023	
Použitie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF	5 815	7 924	8 463	
Použitie priamych platieb z ES	3 394	4 250	5 056	
Úspora v domácich výdavkoch na poľnohospodárstvo	-5 544	-5 613	-5 626	
Celkové výdavky spojené zo vstupom do EÚ	19 310	33 568	37 916	
  podiel na HDP	1,5%	2,4%	2,5%	
				
Čistá rozpočtová pozícia SR po vstupe do EÚ	-1 681	-9 319	-9 841	
  podiel na HDP	-0,1%	-0,7%	-0,7%	

Osobitnou kategóriou výdavkov štátneho rozpočtu súvisiacich so vstupom do EÚ sú výdavky určené na spolufinancovanie. Spolufinancovanie pred- aj povstupovej pomoci sa zabezpečuje zo zdrojov štátneho rozpočtu a konečného príjemcu. Spolufinancovanie predvstupovej pomoci bolo zabezpečené aj v predchádzajúcom období a v rokoch 2004-6 bude iba dobiehať. V roku 2004 bude predstavovať 0,3% HDP a v rokoch 2005 a 2006 už len 0,1% HDP. Spolufinancovanie povstupových prostriedkov ES sa bude zabezpečovať v rámci limitov príslušných kapitol, a to presunom časti výdavkov určených na financovanie domácich programov rovnakého a/alebo podobného zamerania, aké majú spolufinancované programy ES. Slovenská vláda tak získa dodatočné zdroje na verejné investície, ktoré by inak nemohla vzhľadom na rozpočtové obmedzenia realizovať. 

S ohľadom na pravidlá čerpania niektorých zdrojov ES bude aj pri spolufinancovaní potrebné zachovávať princíp doplnkovosti, čím bude dochádzať k  nahrádzaniu tradičných domácich výdavkov štátneho rozpočtu dodatočnými výdavkami k zdrojom ES smerujúcim do rovnakých a/alebo podobných oblastí, podporovaných politikami Európskej únie. Bude sa tak diať v rozsahu približne 0,5% HDP ročne. Ak by spolufinancovanie nebolo zabezpečené týmto spôsobom, a vláda by musela vyčleniť zdroje nad rámec doterajších výdavkov kapitol, čistá rozpočtová pozícia SR by sa výrazne zhoršila o 0,6% HDP v roku 2004, o 0,5% HDP v roku 2005 a o 0,4% HDP v roku 2006.

Osobitný prístup bol zvolený v prípade poľnohospodárstva, ktoré bude mať po vstupe Slovenska do EÚ výrazný podiel na príjmoch z rozpočtu ES. Napriek podstatnému zvýšeniu zdrojov plynúcich do poľnohospodárskeho sektora z 0,9% HDP v roku 2003 na 1,1% HDP v roku 2004 a 1,3% HDP v rokoch 2005 a 2006 je možné v poľnohospodárstve dosiahnuť úsporu prostriedkov štátneho rozpočtu na úrovni 0,4% HDP ročne. V kapitole sa pritom počíta s doplatkom k priamym platbám pre poľnohospodárov do výšky 40/45/50% priemeru EÚ v rokoch 2004-6 a zároveň s presunom 20% prostriedkov určených na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF (vrátane spolufinancovania) na priame platby. Obe tieto opatrenia zvýšia medziročne (2004/2003) dotácie do poľnohospodárstva z titulu vstupu do EU o viac ako 60%. Spolufinancovanie k prostriedkom ES z usmerňovacej sekcie EAGGF je zabezpečené nad rámec rozpočtu kapitoly, a rovnako je poľnohospodárstvu priznaná vyrovnávacia platba slúžiaca na zachovanie princípu doplnkovosti. 

V závislosti od výšky doplatkov k priamym platbám sa bude meniť nielen objem zdrojov v sektore poľnohospodárstva, ale aj čistá rozpočtová pozícia Slovenskej republiky po vstupe do EÚ. Maximálne možné doplatky na úrovni 55/60/65% priemeru EÚ by zvýšili zdroje v poľnohospodárstve o 0,2% HDP v roku 2004 a 0,1% HDP v rokoch 2005 a 2006, no rovnakým podielom by prispeli k zhoršeniu čistej rozpočtovej pozície SR. Ak by navyše nedošlo k zamýšľanému presunu 20% zdrojov určených na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF na financovanie priamych platieb, ale tieto by sa v plnej miere dorovnávali zo štátneho rozpočtu, predstavovalo by to dodatočný negatívny dopad na čistú rozpočtovú pozíciu na úrovni 0,1% HDP ročne.

Aj keď vstup do Európskej únie bude z rozpočtového hľadiska vytvárať napätie vo verejných financiách, pozitívne efekty spojené s využitím prostriedkov ES v hospodárstve budú prevažovať. Zdroje plynúce Slovenskej republike z EÚ budú mať priamy vplyv na hospodársky rast a vytváranie základne pre jeho ďalšiu akceleráciu. Rýchlejší ekonomický rast krajiny v konečnom dôsledku napomôže aj k znižovaniu rozpočtového napätia a ku konsolidácií verejných financií. Je preto nevyhnutné správne riadiť toky finančných prostriedkov z ES a prioritne ich smerovať do oblastí s najvyšším rastovým potenciálom v stredno- a dlhodobom horizonte.

Reformy v kľúčových oblastiach

V oblasti zdaňovania príjmov daňová reforma zavádza rovnú daň na úrovni 19%, tým sa docieli zásada, aby všetky príjmy fyzických a právnických osôb boli zdaňované rovnako, a to jednou lineárnou percentuálnou sadzbou. Návrh nového zákona o dani z príjmov prináša zjednodušenie systému zdaňovania príjmov právnických i fyzických osôb. Ruší sa model paušálnej dane a zavádza inštitút paušálnych výdavkov. Priamo sa upravujú podmienky uznávania rezerv a opravných položiek pri stanovení daňových výdavkov, ktoré boli v súčasnosti predmetom osobitného zákona. Ruší sa daň z dividend. Zachováva sa vyberanie dane zrážkou s ohľadom na vhodnosť a administratívnu jednoduchosť. Odstránením rôznych výnimiek sa nový zákon sprehľadní, značne zjednoduší a zamedzí sa obchádzaniu zákona. V strednodobom horizonte by zavedenie rovnej dane malo pozitívne vplývať na podnikateľské prostredie, vyšší prílev zahraničných investícií a rast zamestnanosti. 
U fyzických osôb sa zavedením rovnej dane odstráni progresivita zdaňovania príjmov. Nezdaniteľná časť základu dane sa zvyšuje  na 19,2-násobok životného minima, t.j. na takú úroveň, aby negatívny dopad na príjmové skupiny, ktoré doteraz platili nižšiu sadzbu dane z príjmu, bol minimálny. Zrušuje sa odpočítateľná položka na dieťa, ktorá bude nahradená novým spôsobom podpory rodín s deťmi vo forme daňového bonusu, ktorý bude zabezpečovať jej spravodlivejšiu distribúciu v prospech rodín s deťmi s nižšími príjmami. V nadväznosti na dôchodkovú reformu budú príspevky do I. a II. povinného piliera položkami znižujúcimi základ dane.  
V oblasti nepriamych daní sa daňová reforma sústreďuje na posilnenie váhy týchto daní na príjmoch štátneho rozpočtu. Pri dani z pridanej hodnoty sa plánuje zrušiť zníženú sadzbu dane a zaviesť jednotnú sadzbu 19% s účinnosťou od 1.1.2004. S účinnosťou od 1.5.2004 sa zníži povinnosť hranice registrácie (podľa obratu) pre platiteľov dane z pridanej hodnoty z dnešných 3 mil. Sk na 1,5 mil. Sk.
Do legislatívneho procesu boli zaradené aj vládne návrhy novely zákonov o spotrebnej dani z minerálnych olejov, z tabaku a  tabakových výrobkov a z piva s účinnosťou od 1.8.2003. Novely sú založené na zvýšení sadzieb spotrebnej dane pri uvedených skupinách výrobkov. Schválenie novely zákona o spotrebnej dani z tabaku a tabakových výrobkov znamená predstih v porovnaní s predpokladaným zvyšovaním daňového zaťaženia cigariet po vstupe do EÚ na základe schváleného prechodného obdobia. V prípravnom procese sú aj nové zákony o spotrebných daniach. Nový zákon o spotrebnej dani z liehu sprísni kritéria pre výrobcov liehu, zavedú sa daňové sklady,  čím sa zabráni daňovým únikom a zvýši sa výber spotrebných daní.
V reformných zámeroch sa uvažuje o zrušení dane z prevodu a prechodu nehnuteľností (až od roku 2005), dane z darovania a dane z dedičstva. Daň z darovania bude nahradená neuznaním daru ako daňového výdavku na zníženie základu dane z príjmov. Týmto spôsobom sa zabráni viacnásobnému zdaňovaniu nehnuteľného majetku nadobudnutého zo zdanených príjmov. Cieľom nového zákona o dani z nehnuteľností je vytvorenie právneho základu pre transparentné zdanenie nehnuteľností na hodnotovom princípe. Zavedenie takéhoto systému sa plánuje od roku 2005. 

Významnú úlohu pri znižovaní deficitu verejných financií zohrá sociálny systém, zahrňujúci dávky sociálneho zabezpečenia a štátne sociálne dávky.  Táto časť verejných financií bola a stále ešte je neefektívna, čo nielen zvyšuje výdavky verejných financií, ale i znižuje motiváciu občanov k hľadaniu práce. K niektorým reštrikčným opatreniam pristúpila vláda už v rozpočte na rok 2003 a s účinnosťou od januára 2004 by sa mali   realizovať systémové zmeny v sociálnej oblasti. Reformou sociálneho systému, ale i z dôvodu rastu zamestnanosti, dôjde medzi rokmi 2002 a 2006 k zníženiu výdavkov verejných financií o  0,8% z HDP. Už medzi rokmi 2002 a 2004 narástli tieto výdavky v nominálnom vyjadrení z 33,1 mld. Sk na 34,6 mld. Sk, čo predstavuje pokles podielu na HDP o 0,4%. 

Zefektívnením nástrojov aktívnej politiky trhu práce a využitím zdrojov európskych fondov sa znížia verejné výdavky v tejto oblasti o 0,2% HDP. Kým v roku 2002 bolo na aktívnu politiku trhu práce využitých 3,5 mld. Sk (výška bola ovplyvnená aj koncom politického cyklu), v roku 2004 to budú 2 mld. Sk a podobná úroveň sa predpokladá aj pre nasledujúce roky. 

V roku 2002 boli príjmy systému zdravotnej starostlivosti o 0,8% HDP nižšie ako výdavky, zadlženosť systému sa zvýšila približne o 9 mld. Sk. Základným cieľom reformy zdravotníctva je finančná stabilizácia systému už v roku 2004, kedy by mal prestať mnohoročný proces zadlžovania a malo by sa dosiahnuť vyrovnané hospodárenie. Prvým výrazným krokom bolo zavedenie poplatkov za návštevu ambulancie, vystavenie receptu alebo za pobyt v nemocnici od júna 2003, čím sa nielen zvýšia príjmy zdravotníctva, ale zároveň sa obmedzí zneužívanie systému. Najdôležitejším krokom však bude zoštíhlenie rozsahu bezplatných zdravotných služieb, ktoré vláda plánuje od januára 2004. Výrazné úspory sa predpokladajú aj racionalizáciou počtu nemocníc a znížením prezamestnanosti v rezorte. Opatrenia v zdravotníctve by mali medzi rokmi 2002 a 2006 priniesť verejným financiám  úsporu približne na úrovni 0,9 % z HDP.

Výdavky na školstvo nie sú v porovnaní s ďalšími krajinami v regióne vysoké. Úspory, ktoré vláda predpokladá dosiahnuť v tejto sfére predovšetkým znížením počtu školských zariadení a zamestnancov (tie totiž v poslednom desaťročí vôbec nereagovali na klesajúci počet žiakov v základných a stredných školách), vláda plánuje vo veľkej časti využiť na podporu kvality vyučovacieho procesu a rozšírenie vysokoškolského vzdelávania a vedy. Vzhľadom na predpokladaný vysoký rast nominálneho HDP sa očakáva pokles podielu výdavkov na HDP o 0,3%.      

V oblasti podpory bytovej výstavby vláda predpokladá udržiavať nominálne výdavky na úrovni roku 2002, kedy do tejto oblasti smerovalo 7,4 mld. Sk. Umožniť by to mal očakávaný pokles úrokových sadzieb, ktorý zníži náklady na podporu stavebného sporenia a hypotekárnych úverov, ale i zefektívnenie celého systému. V pomere k HDP je tak možné očakávať úsporu 0,2%. 

Reformou systému sociálneho poistenia bude možné do roku 2006 znížiť podiel výdavkov Sociálnej poisťovne (ktorá bude od roku 2004 realizovať namiesto Národného úradu práce aj poistenie v nezamestnanosti) o 0,7% HDP. Vláda predpokladá, že tieto výdavky poklesnú z 9% HDP v roku 2002 na 8,3% v roku 2006.   

Zásadný dopad na objem vyplácaných dôchodkov bude mať nový zákon o sociálnom poistení, ktorý prináša viaceré podstatné zmeny. Ide najmä o nový automatický valorizačný mechanizmus, podľa ktorého sa percentuálne zvýšenie dôchodku určí ako súčet polovice percentuálneho rastu spotrebiteľských cien a polovice percentuálneho medziročného rastu priemernej mzdy dosiahnutých v predchádzajúcom roku. Druhou významnou zmenou je postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku a ďalšou je výrazné posilnenie väzby medzi odvodmi a vyplácanými dôchodkami. V oblasti invalidných dôchodkov sa sprísnia kritériá na ich poberanie s cieľom obmedziť zneužívanie tohto systému. Celkovo by malo prísť k zníženiu podielu výdavkov dôchodkového fondu o 0,2% HDP, zo 7,4% v roku 2002 na predpokladaných 7,2 % z HDP v roku 2006.

Nový zákon o sociálnom poistení prináša zásadnú zmenu nemocenského systému. Zamestnávateľ bude povinný poskytovať zamestnancovi náhradu príjmu počas prvých desiatich dní dočasnej práceneschopnosti. Dávky v nasledujúcich dňoch budú odzrkadľovať príspevky odvádzané do nemocenského fondu, čím sa podstatne obmedzí zneužívanie systému skupinami s nižšími príjmami. U výdavkov fondu nemocenského zabezpečenia sa predpokladá pokles z 0,8 % z HDP v roku 2002 na 0,5 % z HDP v roku 2006, teda o 0,3% HDP.  

Opatreniami v oblasti poistenia v nezamestnanosti, predovšetkým sprísnením nárokov, ale i zlepšením situácie na trhu práce rastúcou ekonomikou, sa v období 2002-2006 predpokladá úspora na strane výdavkov fondu poistenia v nezamestnanosti na úrovni 0,3 % z HDP, keď výdavky poklesnú z 0,5 na 0,2% HDP.

Reforma riadenia verejných financií

S cieľom zdokonaliť a implementovať systémové riešenie na dosiahnutie trvalo udržateľného vývoja verejných financií a plnenie konvergenčných kritérií pokračuje realizácia reformy riadenia verejných financií. V období rokov 2000 až 2002 boli zmeny zamerané najmä do nasledujúcich oblastí:
•	zrušenie deviatich štátnych fondov a ich začlenenie do rozpočtových kapitol,
•	zlepšenie finančnej kontroly prijatím Zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite,
•	vytvorenie metodiky zostavovania strednodobého fiškálneho výhľadu, a Predvstupového ekonomického programu podľa požiadaviek EÚ,
•	vypracovanie a implementácia metodiky transformácie výkazov zostavených na hotovostnej (cash) báze na metodiku ESA95 (EÚ) a GFSM2001 (MMF) (akruálny princíp),
•	obmedzenie možnosti tvorby nekontrolovaných deficitov územnou samosprávou a fondmi sociálneho zabezpečenia,
•	zvýšenie koncepčnosti pri tvorbe rozpočtu posilnením významu východísk rozpočtu,
•	zlepšenie prepojenia jednotlivých zložiek rozpočtu už pri tvorbe rozpočtu
•	uskutočnenie uvádzacieho projektu implementácie tzv. programového rozpočtovania (rozpočtovania orientovaného na výsledky).

V nadväznosti na pokrok dosiahnutý v priebehu rokov 2000 až 2002, vláda SR v apríli 2003 schválila dokument Stratégia reformy riadenia verejných financií. Tento dokument poskytuje komplexný pohľad na súčasný stav v oblasti riadenia verejných financií, charakterizuje cieľový stav reformy, priority aj časový harmonogram realizácie reformy. Súčasťou reformy bude aj analýza procesu zostavovania rozpočtu na úrovni ministerstva financií aj rozpočtových kapitol tak, aby bolo možné vytvoriť inštitucionálne kapacity nevyhnutné pre zmeny v procese tvorby a výkonu rozpočtu. 

Vychádzajúc zo stratégie, reforma riadenia verejných financií bude zameraná na tri vzájomne podmienené oblasti:
•	posilnenie transparentnosti verejných financií,
•	posilnenie úlohy strategického plánovania pri alokácii zdrojov a prechod k rozpočtovaniu orientovanému na výsledky,
•	vytvorenie systému pre tvorbu stabilného strednodobého rámca verejných financií.

V oblasti transparentnosti je zámerom ďalší posun smerom k napĺňaniu štandardov a princípov fiškálnej transparentnosti, formulovaných Medzinárodným menovým fondom. Cieľom je identifikovať potenciálne zdroje skrytého dlhu v ekonomike a následne kvantifikovať riziká vyplývajúce z neho pre verejné financie. Zabezpečiť, aby rovnaké princípy transparentnosti boli uplatňované pre všetky zložky verejného rozpočtu, aby vývoj deficitu a dlhu v okruhu verejných financií bol plne pod kontrolou vlády a parlamentu. Zámerom je čím rýchlejší prechod na metodiku ESA 95 tak pri zostavovaní rozpočtov verejného okruhu ako aj pri prognózach. V roku 2003 boli verejné rozpočty zostavované už v metodike ESA95.

Jedným z hlavných smerov modernizácie rozpočtovania je posilnenie strategického plánovania a riadenia prostredníctvom programového rozpočtovania. Implementácia programového rozpočtovania začala uvádzacím projektom štyroch kapitol v rozpočte na rok 2002, ktorý bol rozšírený na deväť kapitol v rozpočte na rok 2003. Rozpočet na rok 2004 je už zostavovaný v plnej programovej štruktúre. Od roku 2005 bude prioritnou štruktúrou pre alokáciu rozpočtových výdavkov práve programová štruktúra. Racionalizácia výdavkov prechodom od financovania kapacít k financovaniu výstupov bude posilnená aj analýzou rozpočtových výdavkov. Prvý krok sa uskutočnil už v máji 2003, keď špecializovaná misia MMF analyzovala „makroštruktúru“ verejných výdavkov.

Cieľom vlády v oblasti posilnenia strednodobého rámca verejných financií je najmä vytvorenie systému makroekonomického prognózovania vlády, ktorý by poskytoval vierohodné a konzervatívne odhady budúceho makroekonomického vývoja, a vytvorenie a implementácia metodiky viacročného rozpočtu, vrátane transparentného mechanizmu rozhodovania o budúcich aktivitách vlády a s nimi súvisiacimi výdavkami. V priebehu roka 2003 bol vytvorený systém makroekonomického modelovania, ktorý je v testovacej fáze a bude plne funkčný v druhej polovici r. 2003. Implementácia metodiky viacročného rozpočtu sa predpokladá už v rozpočte na rok 2005.

Dôležitou zložkou reformy riadenia verejných financií je aj zriadenie Štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. V prvom prípade pôjde o zvýšenie finančnej disciplíny vo verejnom sektore a posilnenie kontroly zavedením kontroly výdavkov ex ante. Úlohou Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity bude profesionalizácia riadenia dlhu štátu, rozvoj trhu so štátnymi cennými papiermi a minimalizácia nákladov na dlhovú službu. Obe inštitúcie sa v súčasnosti formujú, dolaďuje sa ich vzájomná komunikácia a kompetencie Štátnej pokladnice, Ministerstva financií SR, Agentúry a NBS pri výkone štátneho rozpočtu a pri riadení dlhu a likvidity. Zámerom je ponechať na ministerstve financií formulovanie stratégie v tejto oblasti, zatiaľ čo Štátna pokladnica a Agentúra budú zodpovedné za jej napĺňanie. Obe inštitúcie budú funkčné od 1. januára 2004.

Reforma riadenia verejných financií je široko podporovaná medzinárodnými inštitúciami aj Európskou úniou. Implementácia Štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu je podporovaná bežiacim projektom PHARE, pri implementácii programového rozpočtovania poskytuje technickú asistenciu U.S.Treasury prostredníctvom USAID. Svetová banka 10. júna 2003 schválila pôžičku vo výške 5 mil. EUR na podporu reformy, pričom obsah a časovanie reformy bolo pripravované v úzkej spolupráci s expertmi Svetovej banky.

4. Očakávaný vývoj v rokoch 2004-2006

Fiškálny rámec je vypracovaný podľa metodológie ESA 95. Opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú stanovené cielene tak, aby sa zabezpečila strednodobá udržateľnosť verejných financií. Pri naplnení makroekonomického rámca sa predpokladá postupná stabilizácia dlhového pomeru k HDP a dosiahnutie deficitu  verejnej správy neprekračujúceho 3 % z HDP v roku 2006. Strednodobé fiškálne ciele sú dosiahnuteľné realizáciou konkrétnych reformných opatrení vo väčšine zložiek verejných financií, a to na ich príjmovej, ako i výdavkovej strane.  

Celková fiškálna pozícia

Vychádzajúc z vyššie uvedených ekonomických podmienok, z navrhovaných reforiem a  po premietnutí vplyvu finančného vzťahu k rozpočtu ES, predpokladá sa nasledovný vývoj základných fiškálnych parametrov: 

Vývoj deficitu verejnej správy: 

V percentách  z HDP 	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Príjmy 	41,8	39,7	38,4	38,1	37,9	
Výdavky 	49,0	44,7	42,4	41,5	40,8	
Čisté výpožičky/pôžičky	-7,2	-5,0	-3,9	-3,4	-2,9	

Vývoj deficitu podľa  subsektorov:

 V percentách  z HDP 	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Centrálna správa 	-7,5	-5,2	-4,2	-3,9	-3,6	
Územné samosprávy 	0	0	0	-0,1	-0,1	
Fondy sociálneho zabezpečenia 	0,3	0,2	0,3	0,6	0,8	

V rokoch 2003 – 2006 sa predpokladá postupné znižovanie deficitu centrálnej vlády. Na jeho poklese sa bude podieľať znižovanie deficitu štátneho rozpočtu. Hospodárenie privatizačných fondov (Fondu národného majetku a Slovenského pozemkového fondu) sa predpokladá vyrovnané a štátne fondy (Štátny fond rozvoja bývania a Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení) budú hospodáriť s prebytkami. Na základe predikcie hospodárenia obcí a VÚC, ktorá  sa opiera o účinnosť opatrení obmedzujúcich ich zadlženosť, sa v strednodobom horizonte predpokladá iba mierne deficitné hospodárenie územných samospráv.  

V dôsledku reformy sociálneho poistenia sa bude mierne zvyšovať prebytok v Sociálnej poisťovni, pričom hospodárenie v jej jednotlivých fondoch bude rozdielne. 

  V percentách z HDP	2002	2003	2004	2005	2006	
 Príjmy 	8,6	8,6	8,4	8,7	9,0	
 Výdavky	8,5	8,3	8,1	8,1	8,3	
 Saldo 	0,1	0,3	0,3	0,6	0,7	

Hospodárenie zdravotných poisťovní sa od roku 2004 predpokladá vyrovnané, čo vychádza z princípu, že výdavky zdravotných poisťovní sa budú vyvíjať do úrovne vytvorených zdrojov.

Príjmy verejných financií

Celkové príjmy verejných financií v pomere k HDP by mali do roku 2006 klesnúť v porovnaní s rokom 2002 o 3,9 percentuálneho bodu. Z pohľadu ekonomického vývoja je rozhodujúci odhad daňových príjmov očistený o jednorazové efekty. Vychádzajúc z toho, daňové príjmy poklesnú do roku 2006 v porovnaní s rokom 2002 o 1,6 percentuálneho bodu.  Príjmy z odvodov poklesnú  o 1,1 bod  a iné príjmy verejných financií sa znížia o 1,4 percentuálneho bodu (rozdiely vznikajú zo zaokrúhlovania).  

Podiel na HDP v %	2002	2003	2004	2005	2006	
Celkové príjmy 	41,8	39,7	38,4	38,1	37,9	
A. Daňové príjmy (daňová kvóta I.)	18,9	18,8	17,8	17,4	17,3	
 z toho: podiel priamych daní1)	7,5	7,3	5,2	5,0	5,1	
              podiel nepriamych daní 2)	11,4	11,4	12,6	12,4	12,2	
B. Príspevky na sociálne zabezpečenie	14,8	14,7	13,2	13,6	13,8	
 z toho: Sociálna poisťovňa	8,6	8,6	8,4	8,7	9,0	
             NÚP   	1,0	0,9	-	-	-	
             zdravotné poisťovne	5,3	5,2	4,9	4,9	4,8	
Daňová kvóta II. (A+B)	33,7	33,5	31,0	31,0	31,1	
C. Iné príjmy 	8,2	6,2	7,4	7,1	6,8	

1) Dane z príjmov + Dane z majetku
2) Domáce dane  na tovary a služby + Dane z medzinárodného obchodu a transakcií
*Predpoklad za rok 2003 je založený na odhade daňových príjmoch so zohľadnením rizík (približne 0,8 % z HDP), ktoré sú v súčasnej dobe známe a nepredstavujú jednorázový efekt.

Daňová kvóta I. po výraznejšom poklese v roku 2004 bude v ďalších dvoch rokoch vykazovať len veľmi mierny pokles. Výrazný pokles daňových príjmov v roku 2004 sa očakáva v skupine priamych daní predovšetkým po nadobudnutí účinnosti nového zákona o daniach z príjmov, ktorý ustanovuje v tejto skupine daní inštitút rovnej dane s jednotnou sadzbou 19 %, ako to už bolo uvedené vyššie. Zvýšené príjmy v oblasti nepriamych daní prinesie zjednotenie sadzieb dane z pridanej hodnoty na úrovni 19%, ako i zvýšenie sadzieb spotrebných daní. V porovnaní so strednodobým rámcom z roku 2002 vývoj podielu priamych a nepriamych daní na celkových daňových príjmoch prezentuje výraznejší substitučný efekt.
Zásadný vplyv na vývoj daňovej kvóty II. bude mať nový zákon o sociálnom poistení, ktorý vláda schválila v júni 2003, a ktorý by mal platiť od 1. januára 2004.  Týmto zákonom sa znížia odvody na sociálne poistenie o 3,25 percentuálneho bodu,  z 36,8% na 33,55%. Zároveň príde aj k zmenám vymeriavacieho základu, ktorý sa vo väčšine prípadov zvýši. Odvodová sadzba na nemocenské poistenie sa zníži zo 4,8% na 2,8% (umožní to prechod povinností na zamestnávateľa platiť náhradu príjmu v prvých desiatich dňoch práceneschopnosti a ďalšie zmeny zvyšujúce efektívnosť systému), pričom maximálny vymeriavací základ sa zníži na 1,5 násobok priemernej mzdy v hospodárstve (približne 20.000 Sk, oproti doterajším 32.000 Sk). Sadzba na dôchodkové poistenie sa zníži z 28% na 26%, pričom zároveň dôjde k nárastu maximálneho vymeriavacieho základu na trojnásobok priemernej mzdy (viac ako 40.000 Sk, oproti doterajším 32.000 Sk). V prípade poistenia v nezamestnanosti sa odvodová sadzba zníži na 2,0% z doterajších 4%, pričom pre maximálny vymeriavací základ platí to, čo v prípade dôchodkového poistenia. Novým zákonom sa ustanoví aj nový fond – rezervný fond so sadzbou 2,5%.  

Pri zdravotnom poistení sa predpokladá ponechanie súčasnej sadzby odvodov (14%) a zvýšenie maximálneho vymeriavacieho základu na trojnásobok priemernej mzdy (zo súčasných 32 000 Sk na viac ako 40 000).      

Celková daňová kvóta II., ktorá zahŕňa daňové príjmy a príspevky na sociálne a zdravotné poistenie poklesne medzi rokmi 2002 a 2006 o viac ako dva percentuálne body. 

Iné príjmy predstavujú  najmä nedaňové príjmy, granty a transfery. U nedaňových príjmov sa v rokoch 2004 – 2006  predpokladá mierny medziročný rast. Vzhľadom na to, že ide o rôznorodý charakter jednotlivých druhov nedaňových príjmov (napríklad administratívne a iné poplatky, úhrady za vydobyté nerasty, nájomné z prenajatých pozemkov, bytov, úhrady za využívanie prírodných liečivých zdrojov) ich predikcia nezohľadňuje priamu závislosť od vývoja základných makroekonomických ukazovateľov. Výška poplatkov bude závisieť od jednotlivých aktov konania. Výška dividend z podnikov, v ktorých má štát majetkovú účasť sa predpokladá v roku 2004 vyššia ako v roku 2003 a v ďalších rokoch sa predpokladá opätovný mierny nárast (bude závisieť predovšetkým od vývoja zisku v SPP, a.s). Na rozdiel od roku 2002 sa nepočíta s príjmami z deblokácií ani s významnejšími príjmami za predaj telekomunikačných licencií. Medziročnú zmenu úrovne iných príjmov ovplyvňujú do značnej miery granty a transfery. V rokoch 2004 – 2006 sa granty zvýšia v dôsledku príjmov zo všeobecného rozpočtu ES. Vyššia úroveň týchto príjmov v roku 2002 súvisí s použitím prostriedkov z privatizácie a s príjmami z deblokácií, ktoré sa v ďalších rokoch nepredpokladajú. Medziročné zmeny v úrovni transferov vyplývajú aj z prerozdeľovacích vzťahov medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územných samospráv v súvislosti s prechodom kompetencií zo štátnej správy na obce a vyššie územné celky a ich finančným zabezpečením. Ostatné príjmy predstavujú najmä pohľadávky, u ktorých sa nedá počítať s jasnou väzbou na ekonomický vývoj.

v percentách z HDP 	2002	2003	2004	2005	2006	
Iné príjmy spolu 	8,2	6,2	7,4	7,1	6,8	
nedaňové príjmy 	3,8	2,6	2,5	2,6	2,3	
    z toho: dividendy	0,2	0,3	0,6	0,9	0,6	
kapitálové príjmy 	0,4	0,3	0,3	0,3	0,2	
granty a transfery 	5,4	3,0	3,4	4,1	3,9	
ostatné 	-1,4	0,3	1,1	0,2	0,3	
Výdavky verejných financií

Strednodobý fiškálny rámec predpokladá v rokoch 2003 – 2006 výrazný pokles podielu verejných výdavkov na HDP. Odhad vývoja príjmov pri dodržaní cielenej úrovne deficitu predurčuje zníženie podielu celkových výdavkov verejnej správy do roku 2006 o 8,2 percentuálneho bodu oproti roku 2002. Takto výrazné úspory vláda predpokladá dosiahnuť tromi základnými spôsobmi. Prvý je daný reformami v najvýznamenjších výdavkových kapitolách, najmä v sociálnej sfére a zdravotníctve, ale aj úsporným režimom v mzdovej politike a tiež pri financovaní bežných prevádzkových nákladov verejných inštitúcií. Druhý okruh vyplýva z eliminácie niektorých nesystémových výdavkových titulov, ktoré vláda realizovala vo volebnom roku 2002 (ide najmä o využitie privatizačných príjmov a poskytnutie veľkého objemu štátnych záruk), a tiež z výrazného poklesu úrokových nákladov štátneho rozpočtu vyplývajúceho z poklesu úrokových sadzieb. Tretím predpokladom je udržanie relatívne vysokého ekonomického rastu. 

Zámerom výdavkovej politiky je, aby sa obmedzil rast najmä výdavkov na konečnú spotrebu vlády znižovaním rozsahu verejných služieb financovaných štátom a zvýšením efektívnosti využívania verejných zdrojov. Tento zámer vyžaduje realizáciu reformných opatrení najmä v tých oblastiach verejnej spotreby, ktoré sú v najväčšej miere financované z verejných zdrojov ako aj  realizáciu reštriktívnych opatrení.   

Významnú úlohu pri znižovaní deficitu verejných financií zohrá sociálny systém, zahrňujúci dávky sociálneho zabezpečenia a štátne sociálne dávky.  Reformou sociálneho systému, ale i z dôvodu rastu zamestnanosti, dôjde medzi rokmi 2002 a 2006 k zníženiu výdavkov verejných financií o  0,8 % z HDP. 

Zefektívnením nástrojov aktívnej politiky trhu práce a využitím zdrojov európskych fondov sa znížia verejné výdavky v tejto oblasti o 0,2% HDP. 

Opatrenia v zdravotníctve by mali medzi rokmi 2002 a 2006 priniesť verejným financiám  úsporu približne na úrovni 0,9 % z HDP.

Výdavky na školstvo sa v roku 2006 očakávajú o 0,3% z HDP nižšie v porovnaní s rokom 2002.      

V oblasti podpory bytovej výstavby je možné očakávať úsporu 0,2% z HDP. 

Výdavky na mzdy, tovary a služby v ostatných oblastiach by sa mali valorizovať nižším tempom ako nominálny rast HDP z čoho sa predpokladajú úspory vo výške 0,5% z HDP.

Reformou systému sociálneho poistenia bude možné do roku 2006 znížiť podiel výdavkov Sociálnej poisťovne (ktorá bude od roku 2004 realizovať namiesto Národného úradu práce aj poistenie v nezamestnanosti) o 0,7% HDP. 

Úroveň dotácií by mala byť z pohľadu vývojového trendu stabilizovaná (pokles o iba o 0,1% z HDP). Väčšia časť dotácií smeruje  do poľnohospodárstva, najmä na podporu podnikateľov v znevýhodnených oblastiach. Zásadnou zmenou v systéme podpôr do poľnohospodárstva bude prevzatie systému priamych podpôr v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky, čím príde k zvýšeniu dotácii do tohto sektora. Druhý najväčší objem dotácií predstavujú úhrady výkonov vo verejnom záujme v železničnej a autobusovej doprave. Zvýšením efektívnosti týchto systémov, vrátane zvýšenia základných cien a obmedzenia niektorých zliav bude postupne klesať podiel týchto výdavkov na HDP. 

Výrazný podiel na znižovaní deficitu verejných financií zohrajú náklady na obsluhu štátneho dlhu. Tento predpoklad vychádza z očakávania, že v ďalších rokoch sa úrokové sadzby na domácom finančnom trhu nebudú zvyšovať, resp. budú mierne klesať. Splatnosť štátnych dlhopisov emitovaných v minulosti s relatívne vysokým kupónom a ich nahradenie podstatne nižšie úročenými pôžičkami prinesie značné úspory. Tie sa dosiahnu aj na reštrukturalizačných dlhopisoch s pohyblivým kupónom. Výpočty vychádzajúce z revolvingu maturujúceho dlhu na domácom trhu za priemernú sadzbu 5 % p.a. (čo je mierne viac ako priemerný výnos pri posledných emisiách) a kurzu koruny voči euru na úrovni 41,5,  predpokladajú, že podiel platených úrokov na HDP klesne do roku 2006 v porovnaní s rokom 2002 o 1,4% HDP.

Deficit verejných financií v roku 2002 negatívnym spôsobom ovplyvnilo používanie privatizačných príjmov na krytie výdavkov v železničnej doprave, zdravotníctve, školstve a územných samosprávach v objeme 1,2% z HDP. Ďalší výrazný efekt v objeme 1,1% z HDP predstavovali v roku 2002 novoposkytnuté rizikové štátne záruky, predovšetkým pre železničné spoločnosti. Menšiu časť týchto transakcií je v súčasnosti potrebné prefinancovať prostredníctvom štátneho rozpočtu, podstatná časť však bola spôsobená poklesom fiškálnej disciplíny v predvolebnom období a nebude sa opakovať. V nasledujúcich rokoch sa nepredpokladá používanie privatizačných príjmov na krytie bežných výdavkov a v oblasti štátnych záruk sa počíta s poskytovaním len minimálneho objemu nových záruk, a aj to len na financovanie projektov s mimoriadne nízkou mierou rizika, najmä pri zabezpečovaní spolufinancovania grantov.

V nasledujúcich rokoch vláda nepredpokladá podstatný nárast podielu verejných investícií na HDP, skôr pôjde o stabilizáciu na úrovni roku 2003. Zároveň sa však predpokladá nárast z titulu využívania zdrojov EÚ, najmä pri financovaní výstavby cestnej a železničnej infraštruktúry.   Medzi rokmi 2002 a 2006 poklesne podiel verejných investícií (bez vplyvu európskych fondov) na HDP o 0,6%.

Ďalšie výdavky tvoria najmä bežné prevádzkové výdavky verejných inštitúcií. Vláda predpokladá, že tieto výdavky budú rásť tempom o niečo pomalším ako všeobecný rast cien  v ekonomike, čo prinesie úsporu 0,2% HDP.  Ďalšie úspory vyplynú napríklad z titulu eliminácie transferu Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu, ktorá nastane po zvýšení koncesionárskych poplatkov, alebo z poklesu transferov štátneho rozpočtu do Sociálnej poisťovne od roku 2004. 

Celkové výdavky verejného sektora v pomere k HDP poklesnú medzi rokmi 2002 a 2006 o 8,2% HDP, pričom najväčšia časť tohto poklesu bude realizovaná v rokoch 2004 a predovšetkým v roku 2003.   

Podiel na HDP v %	2002	2003	2004	2005	2006	
Celkové výdavky 	49,0	44,7	42,4	41,5	40,8	

Výrazný pád podielu verejných výdavkov na HDP vo veľkej miere umožní predpokladaný relatívne rýchly rast ekonomiky SR. Pre ilustráciu môžeme uviesť zjednodušený výpočet, že pri nulovom reálnom raste HDP od roku 2003 by podiel výdavkov na HDP klesol len minimálne zo 49% na 48,9%.   
Hrubý verejný dlh

Prírastok verejného dlhu budú v najbližších rokoch tvoriť  v najväčšej miere deficity štátneho rozpočtu. Vzhľadom na to, že v budúcnosti sa predpokladajú prebytky v Sociálnej poisťovni a v dvoch štátnych fondoch, čistý dlh verejného sektora bude rásť pomalším tempom ako štátny dlh. Zadlženosť obcí by sa nemala zvýšiť, pretože od roku 2005 budú platiť prísnejšie zákonné obmedzenia stanovujúce výšku dlhu územných samospráv.  K zníženiu dlhu môže dôjsť v prípade pokračovania privatizácie. Tento vplyv však v nižšie uvedenej tabuľke zakalkulovaný nie je. 

Vývoj dlhového pomeru: 

v percentách z HDP 	Predb.
skut.	Predikcia	
	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Konsolidovaný verejný dlh 	44,3	45,0	45,7	47,4	48,5	

Vláda sa bude v rozhodovaní o zdrojoch financovania dlhu riadiť kritériom efektívnosti s cieľom minimalizovať náklady na dlhovú službu. Predpokladá sa, že financovanie istín štátneho dlhu v rokoch 2004 – 2006 sa bude zabezpečovať predovšetkým zdrojmi získanými na domácom finančnom trhu. Predpokladáme, že úrokové sadzby pre refinancovanie istín štátneho dlhu na domácom finančnom trhu sa budú mierne znižovať. Z hľadiska optimalizácie dlhového portfólia sa pri refinancovaní časti  splatného štátneho dlhu  nevylučuje ani vstup na zahraničný trh. V prípade pôžičkových operácií v cudzej mene sa bude ministerstvo financií orientovať podľa možnosti na dlhopisy  denominované v eure. Vychádzajúc zo súčasného zloženia štátneho dlhu a z predpokladu, že pri refinancovaní dlhu bude prevládať domáci dlh, neukazuje sa vplyv  kurzového rizika v ďalšom vývoji štátneho dlhu ako kľúčový.

V záujme zvýšenie kvality riedenia štátneho dlhu vznikla začiatkom roku 2003 Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity. Tá v priebehu druhého polroku 2003 postupne preberie aktivity v tejto oblasti. Zároveň od začiatku roku 2004 začne fungovať Štátna pokladnica, ktorá bude zodpovedná za efektívnu realizáciu štátneho rozpočtu a efektívne zabezpečovanie likvidity štátu.

5. Hlavné riziká

Poskytovanie štátnych záruk vo vysokých objemoch na projekty, ktoré sa skôr či neskôr ukázali ako neefektívne, spôsobilo výrazné tlaky na verejné financie. Aj napriek tomu, že v minulých rokoch sa využili značné zdroje na realizáciu štátnych záruk (v objeme 58,9 mld. Sk), na konci roku 2002 existovali štátne záruky v hodnote 99,7 miliardy korún (istina), ktoré postupne narastú o úroky na približne 137,8 miliardy korún. Vláda predpokladá, že približne 57 miliárd korún (istina) bude musieť zaplatiť. Tento objem je už súčasťou vykazovaného verejného dlhu. 

Vláda sa v programovom vyhlásení zaviazala, že štátne záruky bude využívať iba v nevyhnutných prípadoch na prefinancovanie splatných úverov so štátnymi zárukami. Nové záruky bude vláda preberať len v nevyhnutnom rozsahu na financovanie projektov, ak sa tým zároveň zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie. 

Ďalším rizikom pre verejné financie sú rôzne súdne spory. Riziko z niektorých sporov štát na seba prevzal aj z podnikov, ktoré v minulých rokoch privatizoval. O najväčšie objemy ide pri spore štátu s ČSOB, ale aj sérií sporov týkajúcich sa zmeniek Slovenského plynárenského priemyslu. Celkový objem rizika vyplývajúci z rôznych súdnych sporov nie je v súčasnosti vyčíslený. 
  
Počas uplynulých rokov sa v systéme zdravotníctva vytvoril značný dlh. Ide predovšetkým o záväzky štátnych zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní. Celkový objem dlhu dosahuje 2,5 až 3% z HDP, avšak jeho významná časť je voči verejnému sektoru. 

Ako už bolo uvedené vyššie, výrazné dlhodobé riziko pre udržateľnosť verejných financií predstavuje demografický vývoj a následne dôchodkový systém. Vláda bude v druhom polroku 2003 rozhodovať o vytvorení druhého (kapitalizačného) piliera. V prípade zavedenia tohto piliera budú transformačné náklady dosahovať v strednodobom horizonte do 1% HDP ročne.
Finančným rizikom (s dopadom na dlh) je aj vstup SR do Euróspkej únie a z toho vyplývajúci jednorazový výpadok v oblasti daňových príjmov (DPH a spotrebné dane). Tieto efekty sú kvantifikované v samostatnom materiáli predloženej na rokovanie vlády.

 										Príloha

Tabuľka č. 1 : Daňové príjmy vo verejných financiách bez jednorazových efektov 
Tabuľka č. 2 : Nedaňové príjmy ŠR 
Tabuľka č. 3 : Štátny rozpočet v rokoch 2004 – 2006 
Tabuľka č. 4 : Verejné rozpočty v rokoch 2004 – 2006 

 Cieľom priložených tabuliek je vymedzenie rámca výdavkov štátneho rozpočtu do roku 2006 (na cash báze) pri očakávaných príjmoch a dodržaní plánovanej úrovne deficitu verejných financií v jednotlivých rokoch (na akruálnej báze).V tabuľkách 1 a 2 sú prezentované prognózy daňových a nedaňových príjmov štátneho rozpočtu. Predpokladané výsledky hospodárenia jednotlivých zložiek verejnej správy a celého verejného rozpočtu (podľa ESA 95) sú uvedené v tabuľke č. 4. Pre výšku deficitu verejného rozpočtu bude určujúci deficit štátneho rozpočtu. Jeho plánovaná výška v ESA 95 je modifikovaná faktormi uvedenými v tabuľke č. 3 na hodnoty deficitu v cash vyjadrení. Dodržanie takto stanovených hodnôt deficitu vytvára priestor pre rast výdavkového rámca štátneho rozpočtu v miere ako je uvedené v tabuľke č. 3.        

  
 		 	 	 	           Tabuľka č. 1	

Daňové príjmy vo verejných financiách bez jednorazových efektov	

 	 v mld Sk 	Skutoč. 2002	Odhad 2003	Prognóza      2004 	Prognóza 2005	Prognóza 2006	
A.	 Daňové príjmy      	205,7	223,7	231,0	243,1	259,9	
 	   v tom: do štátneho rozpočtu	188,8	206,7	213,3	223,4	239,2	
 	               do rozpočtu obcí	16,9	17,0	17,7	20,0	20,7	
A.1.	            Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	76,2	77,6	62,2	64,8	70,5	
 	            v tom:   daň z príjmov fyzických osôb	37,1	40,2	27,1	29,0	31,5	
 	                         v tom:  zo závislej činnosti a funkčných požitkov	31,9	35,0	23,3	24,9	27,0	
 	                                                 v tom: do štátneho rozpočtu	24,6	27,2	14,6	15,9	17,8	
 	                                                            do rozpočtu obcí	7,3	7,8	8,7	9,0	9,2	
 	                                 z podnikania a inej samostatnej ZČ	5,2	5,2	3,8	4,1	4,5	
 	                         daň z príjmov právnických osôb	29,8	28,5	23,7	27,2	30,2	
 	                         v tom: do štátneho rozpočtu	27,9	27,0	22,0	25,7	28,3	
 	                                    do rozpočtu obcí	1,8	1,5	1,7	1,8	1,9	
 	                         daň z príjmov vyberaná zrážkou	9,3	8,9	11,4	8,6	8,8	
A.2.	            Dane z majetku	5,9	6,4	5,3	5,6	5,8	
 	             v tom: do štátneho rozpočtu	2,2	2,6	1,5	0,0	0,0	
 	                       do rozpočtu obcí	3,7	3,8	3,8	5,6	5,8	
A.3.	            Domáce dane na tovary a služby	116,5	132,7	159,3	169,4	180,2	
 	             z toho:  daň z pridanej hodnoty	82,2	92,1	113,8	122,0	129,3	
 	                          spotrebné dane	32,0	38,2	43,0	45,3	48,7	
 	                          cestná daň	2,3	2,4	2,5	2,1	2,2	
 	                           v tom: do štátneho rozpočtu	1,3	1,5	1,6	1,2	1,2	
 	                                     do rozpočtu obcí	1,0	0,9	0,9	0,9	1,0	
A.4.	            Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	4,0	4,0	1,6	0,6	0,6	
A.5.	               Dane za špecifické služby (do rozpočtu obcí)	3,0	3,0	2,6	2,7	2,8	

 	 	 	 	 
                 Tabuľka č. 2 	
 	 	 	 	 	 	
                                                                 Nedaňové príjmy ŠR 	 	 	 	
 	 	 	 		
  v mld Sk 	Skutoč. 	Odhad	Prognóza	Prognóza	Prognóza	
 	2002	2003	2004	2005	2006	
Príjmy z podnikania	1,584	0,415	0,428	0,450	0,480	
   odvody ziskov	0,000	 	 	 	 	
   dividendy (nie FNM)	1,075	 	 	 	 	
   úhrady, prenájom	0,509	 	 	 	 	
Administratívne a iné poplatky	12,141	7,100	7,780	7,600	7,700	
   administratívne poplatky (súdy, kolky)	3,337	3,500	 	 	 	
   pokuty a penále	1,948	1,600	 	 	 	
   poplatky a platby z predaja	5,737	2,000	 	 	 	
        v tom licencie	3,082	0,000	 	 	 	
   ďalšie administratívne poplatky	1,120	 	 	 	 	
Kapitálové príjmy	0,379	0,112	0,077	0,100	0,100	
Úroky z úverov	1,992	0,816	0,696	0,700	0,700	
Iné nedaňové príjmy	4,7453	3,590	3,053	2,950	3,020	
   lotérie	1,360	1,150	 	 	 	
   príjmy z náhrad poistného plnenia	0,519	 	 	 	 	
   vrátené neoprávnene použité prostriedky ŠR	0,127	 	 	 	 	
   ďalšie   	2,739	 	 	 	 	
 	 	 	 	 	 	
 Nedaňové príjmy spolu 	20,841	12,033	12034	11,800	12,000	
 	 	 	 	 	 	
Transfery z FNM 	 	4,004	8,206	11,000	11,000	
SPOLU	20,841	16,037	20,240	22,800	23,000	
 	 	 	 	 	 	
Granty	1,658	0,000	14,235	23,560	27,536	
Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek	9,018	3,759	1,384	1,300	1,300	
 	 	 	 	 	 	
Príjmy okrem daňových v ŠR	31,518	19,796	35,859	47,660	51,836	

                                                                                                                               Tabuľka č. 3 

Štátny rozpočet v rokoch 2004 – 2006

 v mld Sk 	2004	2005	2006	
Štátny rozpočet (akruálne)	-56,3	-56,0	-55,7	
 	 	 	 	
Modifikujúce faktory	4,8	1,9	1,7	
          - splátky úverov a pôžičiek	-0,4	-0,4	-0,4	
          - časové rozlíšenie úrokov	-1,1	-1,2	-1,2	
          - kreditné úroky v NBS	3,0	2,6	2,4	
          - pohľadávky voči EÚ	3,4	0,9	0,8	
          - záväzky vyplývajúce z podpory 3. piliera dôchod.sporenia   	-0,5	 	 	
				
Štátny rozpočet (cash)	-60,7	-57,9	-57,4	
    Príjmy rozpočtu	249,2	271,1	291,0	
         - daňové príjmy	213,3	223,4	239,2	
         - mimo daňových príjmov	35,9	47,7	51,8	
    Výdavky rozpočtu	309,9	329,0	348,4	
         - odvod do EÚ	9,0	15,5	15,9	
        - ostatné výdavky	300,9	313,5	332,5	
           medziročná zmena 	 	104,6	106,1	

                                                                                                                       Tabuľka č. 4 

Verejné rozpočty v rokoch 2004 – 2006

  v mld Sk 	2004	2005	2006	
  Štátny rozpočet	-56,3	-56,0	-55,7	
  Obce	0,1	-1,0	-1,0	
  Vyššie územné celky	0,0	-0,4	-0,5	
  Sociálna poisťovňa	3,6	8,0	11,5	
  Zdravotné poisťovne	0,2	0,4	0,0	
  Štátne fondy	4,9	4,9	4,9	
  FNM SR	-2,9	-3,2	-2,6	
  SPF	0,0	0,0	0,0	
  Slovenská konsolidačná a.s.	-0,1	-0,1	-0,1	
  Verejné vysoké školy	0,0	0,0	0,0	
 	 	 	 	
  VEREJNÝ ROZPOČET ESA 95	-50,4	-47,4	-43,5