Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy
predsedu vlády Poľskej republiky Kazimierza Marcinkiewicza
               na Slovensku dňa 17. 1. 2006

     	Pracovná návšteva predsedu vlády Poľskej republiky Kazimierza Marcinkiewicza v Slovenskej republike sa uskutočnila dňa 17. januára 2006. 
     	V delegácii poľského premiéra boli: Jerzy Polaczek, minister dopravy a stavebníctva, Piotr Woźniak, minister hospodárstva, Ryszard Schnepf, štátny tajomník v Kancelárii predsedu vlády, Stanislaw Komorowski, štátny podtajomník poľského MZV a ďalší.
     	Delegáciu vlády Slovenskej republiky viedol premiér Mikuláš Dzurinda a jej členmi boli: Jirko Malchárek, podpredseda vlády a minister hospodárstva, Pavol Prokopovič, minister dopravy a ďalší. Prítomní boli veľvyslanci oboch krajín.
     	Program návštevy: stretnutie premiérov medzi štyrmi očami, plenárne rokovanie, tlačová konferencia a pracovný obed.

Obsah rokovaní

Bilaterálne témy

     	Strany kladne zhodnotili dosiahnutú úroveň slovensko-poľských vzťahov a spolupráce vo všetkých oblastiach. Potenciál je veľký a treba ho využiť v každom smere. Mnohé otázky, ktoré sú predmetom bilaterálnej agendy, majú širší kontext a bolo by užitočné prenášať ich viac aj na úroveň V4 a EÚ. Strany si vymenili komplexný pohľad na bilaterálnu spoluprácu a zhodli sa na tom, že kľúčový význam má podstatné rozvinutie spolupráce v oblasti energetiky (energetická bezpečnosť) a v oblasti výstavby dopravnej infraštruktúry.
     	Energetika: Strany sa navzájom informovali o prioritách energetických stratégii a konštatovali naliehavú potrebu rozvinúť aktívnu komunikáciu, spoluprácu a kooperáciu za účelom vlastnej energetickej bezpečnosti. Dvojnásobné prerušenie dodávok zemného plynu z Ruska v ostatnom čase predstavuje značný rizikový potenciál a je opodstatnená naliehavosť diverzifikovať zdroje a tranzity energonosičov, ako aj hľadať alternatívne zdroje. Poľská strana pripravuje v tomto smere svoju stratégiu, ktorú mieni zverejniť koncom januára alebo na začiatku februára 2006 a prekonzultovať ju s partnermi v rámci V4. Premiér M. Dzurinda podporil námet poľskej strany, aby predsedovia vlád Vyšehradskej štvorky ešte pred marcovým energetickým summitom EÚ rokovali o diverzifikácii, hľadaní nových zdrojov, ako aj o spôsoboch, ako upevniť väzby v oblasti energetiky. Predseda vlády SR konštatoval, že energetická téma má pre SR kľúčový význam, a ubezpečil poľského partnera, že SR bude v predmetnom smere aktívna. Slovensko na zaistenie svojej energetickej bezpečnosti potrebuje partnerov. SR podporuje námet, aby sa energetická bezpečnosť stala jednou z kľúčových tém EÚ. Slovensko a Poľsko upresnia formy spolupráce v tejto agende na rokovaniach ministrov hospodárstva, ktoré sa budú konať vo februári 2006 vo Varšave.
     	Doprava:  Ministri dopravy informovali o výsledkoch svojich rokovaní, ktoré sa uskutočnili 16.1.2006 po otvorení nového hraničného cestného priechodu Skalité – Zwardoň pre osobnú a nákladnú dopravu do celkovej hmotnosti 7.5 tony. Sú zadefinované štyri hlavné témy:
1.	Prepojenie diaľničného systému, resp. systému rýchlostných ciest medzi Žilinou a Bialsko-Biala a úplné uvedenie do užívania je reálne do konca roka 2010.
2.	Príprava na dobudovanie rýchlostnej komunikácie v smere na Rzeszów a Prešov, ktorá by umožnila spojenie na Košice a Miškovec.
3.	Modernizácia železničnej trate Zwardoň – Žywiec, aby po nej mohli premávať aj väčšie súpravy.
4.	Rozvoj kombinovanej a intermodálnej dopravy.

     	Bola vytvorená slovensko-poľská zmiešaná komisia vedená štátnymi tajomníkmi ministerstiev dopravy, ktorá sa zíde na prvé zasadanie do konca marca a bude sa schádzať najmenej dvakrát ročne. Komisia pripraví podklady a odporúčania na rokovania ministrov. Najbližšie stretnutie ministrov dopravy sa bude konať vo Varšave, termín sa upresní.
     	Strany sa zhodli v názore, že by bolo potrebné nastoľovať otázky výstavby infraštruktúry na fórach EÚ, pretože ide o projekty užitočné aj v širšom regionálnom a európskom kontexte.

Vyšehradská spolupráca

     	Strany podporili zachovanie vyšehradskej spolupráce ako prvoradého regionálneho a konzultačného fóra. Konštatovali, že treba byť optimistami a zároveň realistami. Štáty V4 sa nemusia vždy o všetkom dohodnúť, dôležitejšie je, aby sme vedeli identifikovať témy, ktoré nás spájajú a v ktorých sa vieme dohodnúť. Slovenská aj poľská strana deklarovala záujem o  dynamickú V4.
     	Poľská strana navrhla zvýšiť Vyšehradský fond na 5 miliónov euro. Slovenská strana tento návrh v zásade neodmietla, o veci sa bude ešte rokovať vo formáte V4.
     	Premiér Marcinkievicz požiadal predsedu vlády SR M. Dzurindu o podporu námetu, aby sa oslavy 15. výročia vzniku V4 konali na úrovni predsedov vlád. Podľa poľského premiéra pri zrode Vyšehradu stáli prezidenti a postavením osláv 15. výročia na úroveň premiérov by sa okrem iného vyslal signál, že V4 je fungujúce fórum a členské štáty si prajú, aby naďalej pokračovala a prehlbovala sa spolupráca v tomto formáte. Maďarsko chce usporiadať oslavu na úrovni ministrov zahraničných vecí dňa 16.2.2006. Premiér Dzurinda vyjadril podporu poľskému návrhu a prisľúbil, že bude telefonicky intervenovať u maďarského a českého premiéra, aby sa oslavy 15. výročia V4 konali na úrovni predsedov vlád.

Perspektíva Európskej únie

     	Poľská strana informovala, že by si priala, aby sa rozšírenie EÚ o Bulharsko a Rumunsko uskutočnilo podľa plánu, t.j. k 1.1.2007. Poľský parlament by mal prístupovú zmluvu ratifikovať v blízkej budúcnosti. K ďalšiemu rozširovaniu EÚ je poľská strana trošku skeptická. Poľsko kladne hodnotí schválenie rozpočtu EÚ, čo napomohlo k zníženiu napätia a nervozity. Ústavnej zmluve Poľsko nepripisuje už veľký význam, považuje ju za projekt, ktorý sa nepodaril. Poľská strana sa nedomnieva, že treba ďalej hovoriť o ústavnej zmluve. Ak by rakúske predsedníctvo chcelo oživovať túto tému, vnieslo by do EÚ zbytočnú nervozitu. Podľa poľskej strany by bolo užitočnejšie, keby sa EÚ na chvíľu zastavila a porozmýšľala, čo vlastne chce. Treba intenzívne diskutovať o budúcnosti EÚ, lebo iba tak sa ukáže, že EÚ potrebujeme, avšak téma ústavnej zmluvy by nemala byť jadrom tejto diskusie. Pre Európu bude užitočnejšie spolupracovať v tom, čo ju spája, a nie čo ju rozdeľuje. Premiér Dzurinda pripustil, že jednou z ciest by mohlo byť riešiť problémy postupne a dopĺňať obraz ako mozaiku, čo by nás nakoniec priviedlo na všeobecnú rovinu. Strany sa zhodli v názore, že je potrebné sa sústrediť na obsah a forma sa potom ľahko nájde.
    	Široký priestor na rozvinutie slovensko-poľskej spolupráce je aj v oblasti hospodárskych reforiem (Lisabonská stratégia) a v oblasti sociálnej politiky a mobility pracovnej sily (politika zamestnanosti a rovnoprávnosti občanov EÚ). Blížiaci sa vstup Slovenska a Poľska do Schengenského systému napomáha intenzívnejšie kontakty a spoluprácu medzi oboma krajinami.

Vonkajšie vzťahy EÚ (Ukrajina, Bielorusko, Západný Balkán)

     	Slovenská strana potvrdila, že chce byť aktívna pri formovaní východnej politiky EÚ. Strany sa zhodli v názore, že Ukrajinu je potrebné udržať na ceste k demokracii, právnemu štátu a voľnému trhu. Slovensko podporuje snahu Poľska pomôcť Ukrajine postupne sa zapojiť do demokratického spoločenstva v Európe. Jednou z ciest by mohla byť väčšia dynamika aktivít v hospodárskej oblasti. Obe strany zhodne konštatovali, že ukrajinským predstaviteľom a verejnosti treba vysvetliť, že dosiahnuť pokrok na ceste k prosperite sa nedá bez reforiem, ktoré sú niekedy pre ľudí veľmi bolestivé.
     	Poľská strana informovala, že situácia v Bielorusku je zložitá a ľuďom najviac chýbajú informácie. Deficit informácií by malo zmierniť rozhlasové vysielanie z poľského územia, ktoré sa čoskoro rozbehne. Poľsko sa usiluje zabezpečiť štúdium väčšiemu počtu bieloruských občanov na svojich univerzitách, najmä tým, ktorým z politických dôvodov nie je umožnené študovať v Bielorusku. Poľská delegácia otvorila otázku zjednodušenia vízového režimu pre občanov Bieloruska a Ukrajiny, čo by bolo zaujímavé najmä pre mladých ľudí, aby sa im ľahšie cestovalo do našich krajín za poznaním a vzdelaním. Je dôležité, aby mladí ľudia v Bielorusku a Ukrajine spájali svoju budúcnosť s Európou.
     	Strany sa zhodli v názore, že Ukrajina a Bielorusko by mali byť európskymi témami,  široký priestor sa črtá aj pre spoločné aktivity V4, pričom, ako sa vyjadrila poľská strana,  nemuselo by byť na škodu veci, keby sa v týchto témach objavil aj transatlantický prvok. Dňa 30.1.2006 o 9.30 hod. sa v Bruseli bude konať schôdzka ministrov zahraničných vecí štátov EÚ s lídrom bieloruskej opozície A. Milinkevičom a poľská strana v tom vidí vyslanie signálu, že A. Milinkevič má podporu EÚ. Vítaná by bola účasť aj ministra zahraničných vecí SR.
     	Premiér M. Dzurinda informoval, že Slovensko sa chce väčšmi angažovať smerom na Ukrajinu a Západný Balkán, s prioritným zameraním na Chorvátsko a Srbsko. Pokiaľ ide o Bielorusko a Ukrajinu, premiér M. Dzurinda navrhol pozorne sledovať a vyhodnocovať vývoj v Bielorusku a na Ukrajine s cieľom pohotovo reagovať na prebiehajúce udalosti - osobitne v kontexte pripravovaných volieb v týchto štátoch. Mali by sme byť schopní  spoločne skoncipovať principiálne stanovisko, príp. aj kritické, ak by došlo k vybočeniu zo všeobecne uznávaného rámca demokratických a slobodných volieb, ktoré by si nadväzne osvojila celá EÚ. 

Záver:

     Návšteva poľského premiéra K. Marcinkiewicza v Bratislave dňa 17.1.2006 a jeho rokovania s predsedom vlády SR M. Dzurindom boli vecné a obsažné. Strany definovali priority bilaterálnej agendy na budúce obdobie s dôrazom na oblasť energetiky a dopravnej infraštruktúry. Pre ďalšie spolupôsobenie SR a PR boli veľmi užitočné aj konzultácie o ďalšom fungovaní V4, perspektíve EÚ a vonkajších témach (Ukrajina, Bielorusko a Západný Balkán).