Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. štvrťroku 2003 a prognóza vývoja na rok 2003 (1)

Podľa predbežného odhadu sa vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 268,4 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku reálne vzrástol o 4,1 % (v bežných cenách o 9,6 %). Jeho prírastok bol o 0,2 p. b. vyšší ako v 1. štvrťroku 2002.  

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 248,7 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 6,2 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku 62,4 % bol v podstate rovnaký ako vlani (vzrástol o 0,1 p. b.). 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela hlavne s rastom pridanej hodnoty v priemysle (o 15,1 %), pôdohospodárstve (o 8,5 %), stavebníctve (o 8 %), doprave, poštových a telekomunikačných službách (o 6,5 %). K jej poklesu došlo najmä v hoteloch a reštauráciách (o 18,2 %).

V priemysle sa dosiahla vyššia pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 56,7 %) a v priemyselnej výrobe (o 11,4 %), pri poklese v ťažbe nerastných surovín (o 22,5 %). V priemyselnej výrobe tempo vývoja zrýchľoval hlavne jej výrazný rast vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 41 %). Pridaná hodnota sa zvýšila tiež vo výrobe výrobkov z chémie, ropy a gumy (o 14 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 5,5 %). Klesla vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 5,5 %).

Na strane použitia bol vývoj hrubého domáceho produktu zásadne ovplyvnený zrýchlením rastu zahraničného dopytu na 21,4 %. Domáci dopyt pri podstatnom spomalení tempa bol o 0,9 % vyšší ako vlani (najnižší prírastok od 4. štvrťroka 2000). Jeho útlm spôsobil nižší prírastok konečnej spotreby domácností (2,6 %), pokračujúci pokles tvorby hrubého fixného kapitálu (o 2 %) a nižšia konečná spotreba verejnej správy (o 0,8 %). (3)

Vývoj tvorby hrubého fixného kapitálu bol spôsobený predovšetkým znížením tvorby nových fixných aktív o 1,6 % (na 71,3 mld. Sk). Znižujúco pôsobil aj vyšší úbytok použitého dlhodobého majetku o 69,4 % (na 7,1 mld. Sk). Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku vzrástol o 88,7 % (na 5,6 mld. Sk).

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu v objeme 69,9 mld. Sk investovalo do strojov 42,1 mld. Sk (do kovových výrobkov a strojov 32,9 mld. Sk) a do stavieb 23,9 mld. Sk (do budov na bývanie 3,8 mld. Sk). Medziročný pokles tvorby hrubého fixného kapitálu bol dôsledkom nižšej investičnej aktivity v oblasti stavieb o 3,6 % a v oblasti strojov o 1,6 %. 

Bežné príjmy domácností sa podľa predbežného odhadu oproti 1. štvrťroku 2002 nominálne zvýšili o 7,2 % na 212,6 mld. Sk (reálne klesli o 0,4 %). Z celkových bežných príjmov použili domácnosti na bežné výdavky 47,3 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu 152,8 mld. Sk  Spomalenie tempa rastu konečnej spotreby domácností sa premietlo v znížení jej podielu na hrubom domácom produkte oproti 1. štvrťroku 2002 o 0,7 p. b. na 52,3 %. V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (27,5 %), výdavky na bývanie (21,3 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (10,7 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravie (o 28,9 %), vzdelanie (o 10,3 %) a na dopravu (o 9,3 %). (4) 

Zvýšenie regulovaných cien a nepriamych daní od januára tohto roku zrýchlilo vývoj inflácie. V januári medzimesačne vzrástla inflácia o 5,3 % (najvyšší medzimesačný prírastok od augusta 1999). Vo februári a marci sa tempo spomalilo na 0,6 % a 0,4 %. V priemere za 1. štvrťrok v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bola inflácia 7,6 % (o 2,9 p. b. vyššia ako v 1. štvrťroku 2002), pri raste regulovaných cien o 21 % a jadrovej inflácie o 2,2 %.  

Peňažná zásoba M2 ku koncu marca 2003 bola medziročne vyššia o 6,7 %. Jej dynamiku ovplyvnilo zvýšenie peňažného agregátu M1 o 14,6 % (pri raste netermínovaných vkladov o 17,9 %) a peňažného agregátu kvázipeniaze o 3 % (vzrástli termínované vklady o 4,5 %, vklady v cudzej mene sa znížili o 1,9 %). Celkový objem korunových úverov bol o 12,8 % vyšší ako pred rokom, pri vyšších úveroch pre podniky aj pre obyvateľstvo. (5) 
 
Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (6) ku koncu 1. štvrťroka skončilo schodkom 17,8 mld. Sk, ktorý tvoril 6,6 % z HDP. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 46,4 mld. Sk. Oproti časovému podielu z ročného plánu boli nižšie o 12,5 mld. Sk, hlavne z dôvodu vysokého neplnenia dane z pridanej hodnoty (o 9,7 mld. Sk) a nižšieho plnenia príjmov zo spotrebných daní (o 1,7 mld. Sk). Výdavky štátneho rozpočtu sa čerpali v objeme 64,2 mld. Sk. Z časového hľadiska boli nižšie o 8,7 mld. Sk, z toho bežné výdavky o 3,9 mld. Sk a kapitálové výdavky o 4,5 mld. Sk. 

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby podľa predbežných výsledkov kleslo pasívne saldo (v bežných cenách) oproti 1. štvrťroku 2002 o 8,1 mld. Sk na 6,5 mld. Sk. (7) V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 8,1 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 1,6 mld. Sk. Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte sa medziročne znížil o 3,5 p. b. na 2,4 %. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla na 76,5 % (o 6 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila na 78,9 % (o 2,5 p. b.).  

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili spolu zisk v objeme 52,8 mld. Sk. (8) V porovnaní s 1. štvrťrokom 2002 bol vyšší o 46,8 %. Progresívny vývoj zisku ovplyvnila vyššia tvorba zisku nefinančných korporácií o 60,9 %. Finančné korporácie dosiahli o 75,6 % nižší zisk ako vlani. Z hľadiska charakteru produkcie sa výrazne zvýšil zisk odvetví produkujúcich trhové výrobky o 72,6 %, zisk odvetví zameraných na poskytovanie služieb vzrástol o 13,2 %.  

Z celkového objemu zisku nefinančných korporácií 51,9 mld. Sk, najväčšia časť bola výsledkom činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 19 mld. Sk a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 16,3 mld. Sk. Obchod sa podieľal 9,2 mld. Sk, doprava, pošty a telekomunikácie 3,2 mld. Sk, nehnuteľnosti a prenájom 2,6 mld. Sk, stavebníctvo 1,2 mld. Sk a ťažba nerastných surovín 0,5 mld. Sk. V poľnohospodárstve bola strata 1,2 mld. Sk. 

V porovnaní s 1. štvrťrokom minulého roku výrazne vzrástol zisk vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 130,7 %) a v priemyselnej výrobe (o 65,8 %). Zvýšila sa jeho tvorba aj v stavebníctve (o 52,5 %), obchode (o 35 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 34,1 %). Tempo vývoja zmierňoval pokles zisku v hoteloch a reštauráciách (o 27,4 %), nehnuteľnostiach a prenájme (o 6,1 %). 

V sektore finančných korporácií sa dosiahol zisk v objeme 0,9 mld. Sk, z toho v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 1,6 mld. Sk (medziročne nižší o 0,6 mld Sk) a u ostatných finančných sprostredkovateľov 1,5 mld. Sk (nižší o 0,1 mld. Sk). V peňažných inštitúciách bola strata 2,2 mld. Sk (o 2,1 mld. Sk vyššia ako vlani). 

Na trhu práce pretrvával zlepšujúci sa vzťah medzi ponukou a dopytom, pri miernom zrýchlení rastu zamestnanosti. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2002 sa počet pracujúcich osôb v hospodárstve zvýšil o 1,2 % na 2 130,8 tis. (v 1. štvrťroku 2002 rast o 0,2 %). Vzrástol počet podnikateľov bez zamestnancov na 141,9 tis. (o 18,6 %), podnikateľov so zamestnancami na 55,3 tis. (o 3,2 %) a vypomáhajúcich členov domácnosti podnikateľa na 2,2 tis. (o 15,8 %). Počet zamestnancov 1 925,7 tis. bol takmer rovnaký ako vlani (klesol o 0,1 %).

Počet zamestnancov naďalej rástol v priemysle (o 1,4 %) a v stavebníctve o 1,5 %. Vyšší ako pred rokom bol aj v hoteloch a reštauráciách (o 1,3 %), nehnuteľnostiach a prenájme (o 1,8 %), vo finančnom sprostredkovaní (o 2,8 %), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 3,7 %), v ostatných spoločenských, sociálnych a osobných službách (o 6,7 %), verejnej správe a obrane (o 7,3 %). Na rovnakej úrovni zostal v obchode. Pokles zamestnanosti sa nezastavil v odvetviach doprava, pošty a telekomunikácie (o 0,7 %) a školstvo (o 1 %). Minuloročná úroveň sa nedosiahla (tretí štvrťrok po sebe) tiež v poľnohospodárstve (o 6,2 %). 

Vo vývoji nezamestnanosti pokračoval klesajúci trend z predchádzajúcich štvrťrokov. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2002 sa znížil počet nezamestnaných o 5,1 % na 482,7 tis. osôb a priemerná miera nezamestnanosti klesla o 1 p. b. na 18,4 %. (9)

Medziročný rast priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca sa spomalil. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2002 sa zvýšila o 6,5 % na 13 082 Sk. Nižší prírastok nominálnej mzdy a rýchlejší rast spotrebiteľských cien spôsobili, že reálna mzda po jeden a polročnom raste klesla o 1 % (v 1. štvrťroku  2002 sa zvýšila nominálna mzda o 8,6 % a reálna mzda o 3,7 %).  

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 2,1 p. b. pomalšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca v bežných cenách (produktivita práce). Vývoj reálnej mzdy zaostával o 4,1 p. b. za rastom hrubého domáceho produktu na zamestnanca v stálych cenách.

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (27 080 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (18 400 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (15 600 Sk), verejná správa a obrana (15 347 Sk), ťažba nerastných surovín (14 927 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (14 663 Sk), priemyselná výroba (13 576 Sk) a obchod (13 292 Sk). Najnižšia mzda bola v ostatných spoločenských službách (10 100 Sk) a v poľnohospodárstve (10 156 Sk). 

Vo všetkých odvetviach bola nominálna mesačná mzda nad úrovňou 1. štvrťroku 2002. Najrýchlejší relatívny rast mzdy bol v školstve (o 13 %), finančnom sprostredkovaní (o 11,8 %), hoteloch a reštauráciách (o 11 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v ťažbe nerastných surovín (3,6 %) a v obchode (3,8 %).

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 6,9 % na 14 840 Sk a poklesla v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 1,2 % na 12 089 Sk. V rozpočtových organizáciách sa zvýšila o 11,5 % na 11 733 Sk a v príspevkových organizáciách o 8,4 % na 12 313 Sk.

Štatistický úrad vypracoval prognózu vývoja vybraných ekonomických ukazovateľov v roku 2003. Premietol v nej trendy vývoja za január až apríl 2003, výsledky konjunkturálneho prieskumu v priemysle, stavebníctve, obchode a službách z mája 2003, úroveň inflácie za január až máj, dopad zverejneného zámeru zvýšenia spotrebných daní od júla tohto roku a štatistické prepočty. Podľa tejto prognózy sa v roku 2003 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,1 % a miera inflácie v decembri 2003 oproti decembru 2002 sa predpokladá vo výške 8,7 %. Na trhu práce sa podľa  výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 0,8 % a pokles počtu nezamestnaných o 4,5 % na 465 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2003 dosiahnuť 17,8 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 7,5 % na 14 520 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by mala byť medziročne nižšia o 0,8 %. 

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. štvrťroku 2003 a prognóza vývoja na rok 2003, ktorá bude vydaná v 25. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. štvrťroku 2003  rovnaký ako v 1. štvrťroku 2002.

(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 1999. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) V čase spracovania HDP neboli dostupné výsledky za verejnú správu, preto údaje za 1. štvrťrok 2003 sú odhadnuté ŠÚ SR. 

(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

(5) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(6) Údaje Ministerstva financií SR. 

(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

(8) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(9) Podľa evidencie úradov práce bolo v priemere za 1. štvrťrok 2003 evidovaných 494,4 tis. nezamestnaných, z toho bolo 453,6 tis. disponibilných nezamestnaných. Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti z disponibilného počtu dosiahla 17,1 %.

p. b.  -    percentuálny bod