Informácia o rokovaniach ministra ZV SR Jána Kubiša
v Bezpečnostnej rade OSN
(New York, 15.-18.4.2007)

Minister zahraničných vecí SR J. Kubiš absolvoval v dňoch 15.-18.4.2007 pracovnú cestu do New Yorku, kde sa na pozvanie britskej ministerky zahraničných vecí M. Beckettovej zúčastnil na tematickej diskusii britského predsedníctva BR OSN pod názvom Energia, bezpečnosť klíma, ktorá sa uskutočnila 17.4.2007. Deň predtým vystúpil na pôde BR OSN v rámci neformálnej diskusie k problematike Sudánu. 
Súčasťou pracovného programu ministra J. Kubiša v New Yorku bola i séria rozhovorov s predstaviteľmi vybraných krajín o Kosove. Ich výsledky nie sú súčasťou tejto informácie a boli spracované ako osobitný materiál.

Neformálne zasadnutie BR OSN k situácii v Sudáne (16.4.2007)

Neformálne zasadnutie BR OSN k situácii v Sudáne sa uskutočnilo dňa 16.4.2007 pod vedením britskej ministerky ZV M. Beckettová. Stretnutia sa zúčastnili GT OSN Ban Ki-moon a predseda Komisie AÚ A.O. Konaré. OSN a AÚ ďalej zastupovali námestníci GT OSN (J.M. Guéhenno, B.L. Pascoe a J. Holmes), komisár AÚ pre mier a bezpečnosť S. Djinnit, ako aj osobitní vyslanci OSN a AÚ pre Darfúr (J. Eliasson, resp. S. Salim). 
	Spomedzi členov EÚ sa diskusie zúčastnili minister ZV SR J. Kubiš, francúzska ministerka pre spoluprácu B. Girardin a námestník ministra ZV Talianska V. Craxi. 
Krátko pred zasadnutím bol v New Yorku distribuovaný list SM Sudánu                          pri OSN, v ktorom Sudán plne akceptoval balík HSP (Heavy Support Package), vrátane komponentu útočných vrtuľníkov. SM Spojeného kráľovstva v tejto súvislosti pripravila návrh listu predsedu BR OSN adresovaného GT OSN, v ktorom BR dáva súhlas, aby GT OSN spustil proces autorizácie financovania balíka HSP vo VZ OSN. Hoci Čína porušila tichú procedúru a predložila pripomienky k návrhu listu, list britského predsedníctva bol nakoniec schválený. 

Ministerka ZV Spojeného kráľovstva M. Beckettová otvorila interaktívnu diskusiu k situácii v Sudáne vyjadrením sklamania, že závery minuloročných dohôd z Addis Abeby a Abuje (prímerie, oživenie politického procesu a nasadenie hybridnej operácie) neboli doposiaľ v praxi implementované. 
GT OSN Ban ocenil spoluprácu medzi AÚ a OSN a privítal 2-dňové rozhovory s predsedom Komisie AÚ A.O. Konarém. Taktiež podporil cestovnú mapu, ktorú mu predstavili osobitní vyslanci pre Darfúr. Vyjadril presvedčenie, že BR OSN autorizuje balík HSP. 
Predseda Komisie AÚ A.O. Konaré ocenil spoluprácu s OSN a uviedol, že bude naďalej potrebné, aby AÚ a OSN koordinovali svoje kroky a hovorili jedným hlasom. Riešenie otázky  Darfúru sa dostáva do kritického štádia. Doterajšie skúsenosti naznačujú, že vojenské riešenie konfliktu neexistuje. Angažovanosť medzinárodného spoločenstva zohráva kľúčovú úlohu. Podľa predsedu Komisie AÚ bol chybou nedostatok silného tlaku na politický proces, pričom vyjadril presvedčenie, že J. Eliasson a S. Salim budú môcť prispieť k napredovaniu v tomto smere. Vyzval na promptnú implementáciu HSP (vrátane menovania spoločného predstaviteľa a vytvorenie štruktúr velenia). Proces by bolo vhodné podporiť prípadným prijatím rezolúcie BR OSN. Podporil aj zosilnenie tlaku na rebelské hnutia, ktoré by mali čo najskôr pristúpiť za rokovací stôl. Poukázal na problém spojený s ťažkosťami ohľadom nasadenia 2 dodatočných práporov pre AMIS. Tiež poukázal na potrebu videnia dimenzie Čad – Sudán a v neposlednom rade poukázal na úsilie AÚ stabilizovať situáciu v Somálsku, ktoré predstavuje spolu s Darfúrom vážnu hrozbu presahujúcu hranice kontinentu. 
Minister ZV SR J. Kubiš vo svojom vystúpení uviedol, že situáciou je potrebné naliehavo sa zaoberať. Časové straty pri hľadaní riešenia situácie sú veľké a celkový pokrok nie je uspokojujúci. V tejto súvislosti privítal najnovší vývoj k HSP. Poukázal, že konflikt v Darfúre je komplexným problémom presahujúcim hranice Sudánu, čo bolo ilustrované i počas nedávneho brífingu námestníka pre humanitárne záležitosti Holmesa. Poukázal na potrebu financovania AMIS a úlohu, ktorú v tomto smere zohrávajú regionálne organizácie (vrátane EÚ). Podporil napredovanie v kontexte dvojkoľajového postupu (komplexné politické riešenie krízy a implementáciu HSP + transformácia AMIS na hybridnú operáciu). Taktiež súhlasil s potrebou udržania tlaku na všetkých účastníkov konfliktu.
Viacerí diskutujúci privítali čiastočný pokrok, ktorý predstavuje akceptácia  HSP Sudánom a uviedli, že súčasný pozitívny vývoj odráža diplomatické úsilie viacerých aktérov, o.i. aj nedávne rozhovory GT OSN počas summitu LAŠ v Rijáde, kde sa podarilo vytvoriť „zjednotený front“ a posunúť otázku Darfúru dopredu. 
Členovia BR OSN akcentovali potrebu rýchleho nasadenia robustnej hybridnej mierovej operácie, ktorá by mala mať velenie a štruktúry OSN. 
Diskusia poukázala na aktuálnu nevyhnutnosť zaistiť financovanie balíka prostredníctvom OSN. Vzhľadom na súčasný stav AMIS („outmanned, outgunned, outmaneuvered“), viacerí poukázali na potrebu podporiť AMIS finančne aj po 1.7.2007. Podľa komisára AÚ pre mier a bezpečnosť S. Djinnita bude v máji vypracovaná súhrnná správa o AMIS, na základe ktorej by mala AÚ rozhodnúť o ďalšom osude operácie. Z pohľadu členov BR je zrejmé, že AÚ bude pred 1. júlom postavená pred ďalšie závažné rozhodnutie. 
Viacerí vystupujúci súhlasili, že tlak medzinárodného spoločenstva musí byť obojsmerný, teda nielen voči vláde Sudánu. V súčasnosti nastal správny čas na zvýšenie tlaku voči rebelom, ktorí by si mali sadnúť za rokovací stôl. Bola prediskutovaná otázka fragmentácie rebelských skupín (v súčasnosti cca 15 hnutí) a perspektíva ich zjednotenia. Podľa J. Eliassona a S. Salima sa  táto možnosť zatiaľ javí ako nerealistická a iluzórna, možno hovoriť skôr a spoločnej pozícii vo viacerých kľúčových otázkach (wealth-sharing, power-sharing). Východiskovým bodom pre rokovania je Darfúrska mierová dohoda, pričom sudánska vláda  indikovala pripravenosť na jej zlepšenie. Podľa J. Eliassona boli tiež zaznamenané nové hrozby. Osobitné  nebezpečenstvo predstavujú zrážky medzi jednotlivými kmeňmi , ktoré môžu situáciu ďalej komplikovať. 
Diskusia sa dotkla okrem regionálneho presahu krízy do Čadu a Stredoafrickej republiky aj nepriaznivých dopadov konfliktu na vývoj v Južnom Sudáne. 
Námestník GT pre mierové operácie J. M. Guéhenno poukázal, že HSP nie je robustnou mierovou operáciou. Na zaistenie dostatočnej ochrany pre jednotky nasadené v rámci implementácie HSP musí byť AMIS posilnená o 2 prápory, pričom vyjadril presvedčenie, že BR ich nasadenie uľahčí. Čo sa týka časového hľadiska, ide o zložitý problém, ktorý závisí od viacerých faktorov. Ako realistické je podľa Guéhenna možné hovoriť o nasadení HSP až na jeseň t.r. a o nasadení hybridnej operácie až začiatkom roku 2008. 
V otázke sankcií ministerka ZV Spojeného kráľovstva M. Beckettová zopakovala, že tlak na Sudán, ako sa zdá, priniesol pokrok a je preto potrebné pokračovať v doterajšom úsilí priviesť zúčastnené strany za rokovací stôl, ako aj pokračovať v tlaku vo forme sankcií. Podľa UK musí byť tiež zrejmé, že tí, čo nesú zodpovednosť za obštrukcie v mierovom procese, budú braní na zodpovednosť. Naopak Čína zdôraznila, že sankcie nie sú správnou voľbou, pretože by mohli viesť k novej konfrontácii. Proti sankciám vystúpili aj Katar a JAR. 

Záver
Diskusia opätovne poukázala, že situácia v Darfúre predstavuje dlhodobý a komplexný problém, ktorý si vyžaduje holistický prístup zo strany medzinárodného spoločenstva.                Rezonovali očakávania vo vzťahu k urýchleniu politického procesu, ktorý by mal vyústiť do rokovaní o konkrétnych otázkach, nie však renegociovaní Darfúrskej mierovej dohody. Zdá sa, že úsilie oboch osobitných vyslancov (OSN a AÚ) sa v tomto smere dostáva do kritickej fázy. Obaja vyslanci však zdôraznili, že bude možné hovoriť iba o koordinácii pozícií rebelov, nie o ich celkovom zjednotení do jedného prúdu. 
Napriek tomu, že súhlas Sudánu implementovať balík HSP ešte nie je zárukou skorého nasadenia hybridnej operácie, väčšina členov BR OSN privítala tento mierne pozitívny vývoj. Úspech nasadenia HSP však bude závisieť na celom rade ďalších faktorov (rýchlosť autorizácie financovania vo VZ OSN, ochota prispievateľských krajín, blížiace sa obdobie dažďov a v neposlednom rade i ochota sudánskej vlády spolupracovať v konkrétnych logistických otázkach spojených s nasadením balíka). 
Sústredený tlak na Sudán v podobe sankcií bude zohrávať i v nadchádzajúcom období dôležitú úlohu ako možný nástroj na vyvodenie dôsledkov z ďalších pokusov o spomaľovanie procesu. 

Tematická diskusia Energia, bezpečnosť, klíma (17.4.2007)

Problematika klimatických zmien bola doteraz predmetom záujmu predovšetkým 2. výboru v rámci VZ OSN, ktorý k nej prijal aj samostatnú rezolúciu. Diskusia so zameraním na túto problematiku v rámci BR OSN sa uskutočnila prvý raz, a to z iniciatívy britského predsedníctva BR OSN. Jej otvorenie na pôde BR OSN viaceré členské štáty OSN chápali ako jednoznačné zasahovanie do kompetencií iných orgánov OSN, akými sú VZ, ECOSOC, CSD, UNEP a pod. Mnohé iné členské štáty však iniciatívu BR OSN uvítali ako dobre načasovanú a kompetentnú. 
Britský koncepčný dokument vychádzal z predpokladu potenciálnych budúcich bezpečnostných ohrození a rizík, ktoré vzniknú ako dôsledok postupných zmien klímy, ekosystémov a rastúceho otepľovania Zeme. Dôsledkami môže byť migrácia až miliónov ľudí žijúcich v pobrežných častiach sveta. Ďalšími prejavmi zmien môžu byť rozsiahle záplavy a  suchá. Nedostatok pitnej vody už prakticky je jednou z príčin ozbrojených konfliktov. K tomu sa môžu pridružovať faktory ako humanitárne katastrofy, nedostatok energetických zdrojov, nedostatok poľnohospodárskej pôdy a pod. 
Zámerom Britov  bolo v princípe vynechať z diskusie technické skutočnosti, ktoré skutočne patria pod rôzne rámcové environmentálne  protokoly, dohovory a špecializované agentúry. Ich cieľom bolo  skôr komplexne posúdiť dôsledky klimatických zmien ako rizikové faktory budúcich sociálnych a možno aj ozbrojených konfliktov. Tento prístup dodržali len členovia BR, avšak vzhľadom na nóvum vyplývajúce z diskutovania tejto témy v BR to aj bolo možné očakávať. 
Minister J. Kubiš sa na tematickej diskusii zúčastnil na základe pozvania britskej ministerky ZV M. Beckettovej. Počas celodennej diskusie v nej vystúpilo rekordných 55 rečníkov. Spojené kráľovstvo, Slovensko, Nemecko (za EÚ), Holandsko a Maledivy boli zastúpené na ministerskej úrovni. Na zasadnutí vystúpil aj GT OSN.
Minister ZV SR J. Kubiš vo svojom prejave poukázal na komplexnosť klimatických zmien, ako aj na konsenzus vo vedeckej komunite, na základe ktorého je zrejmý vplyv ľudskej činnosti na  klimatický systém a prepojenie medzi koncentráciou oxidu uhličitého a zvyšovaním teploty. Nastal čas posúdiť politickú dimenziu klimatických zmien. Ďalej zdôraznil dopady klimatických zmien na rozvojové krajiny, ktoré už aj tak trpia nedostatkom pitnej vody, potravín, záplavami a migráciou. Počas nasledujúcich dekád budú osobitne ohrozené arktické časti Zeme, Subsaharská Afrika, malé ostrovné štáty, nízko položené ekosystémy. Týmto ohrozeniam je možné zabrániť medzištátnou spoluprácou a konzistentnou implementáciou medzinárodných dohôd týkajúcich sa klimatických zmien. Slovensko v tomto smere intenzívne spolupracuje s rozvinutými krajinami a podporuje všetky iniciatívy, ako napr. obchodovanie s emisiami, ktoré patria do rámca trvalo-udržateľného rozvoja. BR OSN má priestor na posudzovanie klimatických zmien napr. v rámci rezolúcie BR OSN č. 1625 o komplexnom riešení príčin ozbrojených konfliktov a politických a sociálnych kríz a hoci iné orgány OSN sa témou intenzívne zaoberajú, BR OSN môžu túto novú dimenziu ohrození začleniť do svojej agendy a zároveň zotrvať v rámci svojho mandátu. 
GT OSN Ban Ki-moon zdôraznil osobitne situáciu v ohrozených regiónoch, ktoré musia čeliť viacnásobným hrozbám, ako napr. existujúcemu konfliktu, slabým inštitúciám, nedostatku jedla, HIV/AIDS. Medzi scenáre možných konfliktov môžu patriť nedostatočný prístup k energii, nedostatok potravín a pitnej vody; masívna migrácia; polarizovaná spoločnosť a oslabovanie schopnosti krajín riešiť konflikty bez násilia. Klimatické zmeny majú určité bezpečnostné implikácie, ale vo všeobecnosti je to záležitosť trvalo – udržateľného rozvoja, dodržiavania princípov Rámcovej konvencie OSN o klimatických zmenách (UNCCC) a plnenia Kjótskeho protokolu. Náklady na prevenciu sú omnoho nižšie ako následné hradenie vzniknutých škôd.

Záver
Rozvinuté krajiny, malé ostrovné štáty rozhodnutie BR uskutočniť diskusiu ku klimatickým zmenám privítali, iné delegácie vyjadrili názor, že reprezentatívnejšie zastúpenie na riešenie problémov spôsobených klimatickými zmenami má VZ OSN, ďalšie delegácie zasa iniciovali celosvetový summit. Keďže sa jedná o dekády postupných zmien, úloha BR OSN v posudzovaní bezpečnostných implikácií klimatických zmien sa bude priebežne kryštalizovať. BR je jedným z aktérov v celkovom procese, pre oblasť bezpečnosti a celosvetového mieru však jedným z primárnych a v budúcnosti môže dôsledky klimatických zmien a s tým súvisiace riziká ozbrojených konfliktov integrovať do svojej náplne práce napr.  v kontexte svojej preventívnej diplomacie, ako aj v zmysle rezolúcie 1625 o komplexnom adresovaní príčin ozbrojených konfliktov. Otvorená diskusia bola v podstate úspešným podujatím, na čom sa podieľala aj účasť viacerých ministrov nečlenských štátov BR OSN.

Hodnotenie návštevy

Účasť ministra J. Kubiša na podujatiach BR bola hodnotená pozitívne obzvlášť britskou stranou, ktorá ocenila účasť ministra zahraničných vecí SR a podporu zvolených tém počas svojho predsedníctva v BR OSN v mesiaci apríl. 
To platí najmä pre tematickú diskusiu o klimatických zmenách, ktorá sa už v prípravnej fáze stretla s odporom viacerých členov BR, ktorí V. Britániu obvinili zo zasahovania do kompetencií iných orgánov a špecializovaných agentúr a fór OSN. Daná otázka je prioritou pre EÚ (najmä v polohe, ako bola zadefinovaná - energia, bezpečnosť a klimatické zmeny)  a je vysoko profilová vo vnútropolitickej agende V. Británie. 
Stretnutie ministra J. Kubiša s GT OSN Ban Ki-moonom bolo využité na tlmočenie pozvania do SR.