Predkladacia správa

 
 
Národný akčný plán pre ženy v  SR (NAP) ako hlavný programový dokument zameraný na zlepšenie postavenia žien v Slovenskej republike v časovom horizonte 10 rokov bol schválený uznesením vlády SR č. 650/1997 zo dňa 16.9.1997 a zásady jeho plnenia boli postupne upravované následnými uzneseniami, ostatným č. 930/2000. Podnetom pre jeho vytvorenie bola 4. svetová konferencia OSN o ženách (Peking 1995)  a jej ciele a úlohy, uvedené v Pekinskej deklarácii a Pekinskej akčnej platforme. 
Tento programový dokument vlády SR v oblasti problematiky žien obsahuje priority, strategické ciele a kroky (opatrenia na riešenie), ktoré by mala realizovať vláda SR prostredníctvom ňou poverených subjektov za účelom vytvárania takých podmienok, ktoré budú pôsobiť  rozvojovo v záujme dosahovania rovnosti príležitostí medzi mužmi a ženami.     
Rok 2005, kedy sa robí odpočet plnenia dokumentu za rok 2004, je z hľadiska problematiky žien, rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí žien a mužov veľmi dôležitým. Na úrovni OSN sa 10. výročie konania svetovej konferencie o ženách v Pekingu stalo príležitosťou poukázať na  problematiku rovnoprávnosti žien a mužov a  vplyv tohto jedného zo základných  demokratických princípov na trvalo udržateľný rozvoj svetovej spoločnosti. Do týchto aktivít bola veľmi intenzívne zapojená aj EÚ prostredníctvom svojich výkonných orgánov.
Rezolúcia zo  49. rokovania komisie pre postavenie žien (CSW), ktorá sa konala  v marci 2005 v New Yorku, potvrdila dôležitosť a potrebu naďalej vychádzať z opatrení a trendov, ktoré boli stanovené základnými materiálmi, prijatými 4. svetovou konferenciou o ženách v roku 1995 a pritom rešpektovať nové skutočnosti, spojené s rozvojom problematiky  a novými trendmi a prístupmi v tejto oblasti. Z uvedeného vyplýva pre SR skutočnosť, že mnohé z pôvodne formulovaných opatrení NAP možno v súčasnosti považovať za prekonané. 
Okrem toho predpokladáme, že v roku 2005 SR vytvorí administratívne kapacity a vyškolí príslušných pracovníkov na to, aby sa mohla začať uplatňovať okrem špecifických opatrení, zameraných na podporu žien (čo predstavujú opatrenia NAP)  aj stratégia gender mainstreamingu, čo znamená zavádzanie rodového pohľadu do štátnych politík, rozhodnutí a opatrení, ktoré sú bežne prijímané v rámci rozhodovacích procesov na každej úrovni riadenia spoločnosti.
 Hodnotenie plnenia NAP za rok 2004 bude posledným vzhľadom na uplynutie 10 ročného obdobia od roku 1995. Pred SR bude stáť úloha vypracovať v oblasti rodovej rovnosti nový dokument, ktorý bude v súčasnom kontexte napĺňať ciele a požiadavky, stanovené v oblasti rodovej rovnosti zo strany Európskej únie a ostatných, v tejto oblasti relevantných orgánov. V  zmysle porovnateľného výsledku bude nutné dôslednejšie postupovať pri plnení všetkých novo formulovaných opatrení, podstatných pre vytváranie skutočného nediskriminačného prostredia pre ženy a mužov, pre narúšanie existujúcich stereotypov v chápaní postavenia, úloh a zodpovedností žien a mužov v rodine a v spoločnosti, pre skutočnú rovnosť príležitostí žien a mužov v každej oblasti života spoločnosti.  Základnými všeobecnými predpokladmi dosiahnutia rodovej rovnosti je vo všeobecnosti možnosť rovnakého prístupu mužov a žien ku zdrojom verejných financií, ku zdrojom verejnej moci, resp. ku  zodpovednosti za jej výkon, rovnaký prístup ku vzdelaniu a k zamestnaniu. Európska únia, ako i ďalšie významné nadnárodné a medzinárodné organizácie, si kladú ako prvoradý cieľ odstrániť existujúcu nerovnosť a podporovať rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami. Vedie ich k tomu nielen rešpekt voči občianskym právam, ale i sociálno-ekonomický záujem umožniť mužom a ženám, aby sa mohli rovnakou mierou  podieľať na vytváraní a užívaní spoločenských hodnôt.  
V súčasnosti  predkladaná  informácia o plnení Národného akčného plánu pre ženy v SR nie je analýzou či hodnotiacou správou o postavení žien v SR,  je len vyhodnotením plnenia úloh NAP, ktoré bolo vypracované na základe informácií, ktoré poskytli realizujúce subjekty.  Tieto informácie boli  z hľadiska obsahu dokumentu nedostatočné, mnohé rezorty a inštitúcie hodnotili v podstate svoje sociálne programy, iné napriek urgenciám hodnotenie nezaslali. V rámci hodnotenia plnenia NAP pre ženy v SR za rok 2004 boli zaslané hodnotenia v zmysle ostatného uznesenia vlády SR č. 930/2000 k tejto problematike od 13 organizácií.