Dôvodová správa

Všeobecná časť

Návrh novely zákona o Policajnom zbore bol vypracovaný na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004.

Dôvodom na vypracovanie predkladaného návrhu novely zákona je zapracovať odporúčania Európskeho výboru na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania. Odporúčania  výboru CPT sa týkali poskytovania stravovania osobám, ktorým bola na základe zákona o Policajnom zbore alebo osobitných predpisov obmedzená osobná sloboda. 

Obsahom návrhu novely zákona o Policajnom zbore sú predovšetkým nové ustanovenia zákona o Policajnom zbore, ktoré upravujú stravovanie osobám, ktorým bola obmedzená osobná sloboda príslušníkmi Policajného zboru alebo ktoré boli zo zákonných dôvodov Policajnému zboru odovzdané. Návrh novely zákona o Policajnom zbore ďalej  upravuje požívanie služobných psov na pachové práce a používanie nových donucovacích prostriedkov. Používanie spútavacieho opasku a používanie spútavacích popruhov                     je nevyhnutné vzhľadom  na potrebu zastaviť určité nebezpečné konania osôb. Návrhom novely zákona o Policajnom zbore sa spresňujú aj niektoré jeho platné ustanovenia, ktoré v praxi prinášali problémy a zároveň sa niektoré aktualizujú, vzhľadom na právne úpravy vykonané inými právnymi predpismi.
	
Návrh zákona obsahuje aj novely niektorých ďalších zákonov v ktorých sa upravujú úlohy Policajného zboru. Okrem iného sa v tejto súvislosti zakotvujú nové povinnosti bankám s cieľom prijať bezpečnostné opatrenia proti množiacim sa lúpežiam. 

Predkladaný návrh novely zákona o Policajnom zbore je v súlade s  Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Návrh zákona bol v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách prerokovaný s ministerstvom financií, pričom ministerstvo financií vzalo na vedomie, že dopad navrhovanej úpravy bude krytý z rozpočtových prostriedkov ministerstva vnútra. 

Návrh zákona nemá dopad na pracovné sily.

Návrh novely zákona o Policajnom zbore zakladá zvýšené nároky na verejné financie vo výške 3 000 000,- Sk na stravovanie osôb, ktorým bola obmedzená osobná sloboda oproti súčasnému stavu. Návrh novely súčasne zakladá zvýšený dopad na verejné financie                     aj  o 315 000,- Sk na obstaranie spútavacích popruhov a spútavacích opaskov, ktoré sa doposiaľ v Policajnom zbore nepoužívali. Úhradu uvedeného zvýšeného dopadu zabezpečí Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v roku 2005 v rámci rozpočtu výdavkov svojej rozpočtovej kapitoly.

Prijatie návrhu zákona  nebude mať vplyv na zamestnanosť ani na životné prostredie.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona :

Vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona :

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky                     č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov  a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej 
únii :

a)	identifikácia predmetu návrhu zákona z pohľadu Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky

-	bezpredmetné pre neaktuálnosť

b)	identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií      v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu zákona

- bezpredmetné

4.	Problematika návrhu zákona :

a/ je upravená v práve Európskych spoločenstiev :

	Sekundárne právo:

        V Charte základných práv Európskej únie 2000/C 364/01. Charta potvrdzuje práva, slobody a princípy vyplývajúce predovšetkým z ústavných tradícií a medzinárodných záväzkov spoločných pre členské štáty, zmluvy o Európskej únii, zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práva a základných slobôd, sociálnych chárt prijatých spoločenstvom a Radou Európy a precedenčného práva Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a Európskeho súdu pre ľudské práva. Charta          v čl. 1 a 4 zaručuje právo na ľudskú dôstojnosť a zákaz neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania.

   V Rezolúcii o rešpektovaní ľudských práv v Európskej únii v r. 1994, zo zasadnutia Európskeho parlamentu pod A4-0223/96 zo dňa 17.9.1996. Rezolúcia zdôrazňuje, že zásada ochrany ľudských práv a základných slobôd je jednou z hlavných úloh Európskej únie. Rezolúcia v bode 53 zaručuje ľudskú dôstojnosť a zákaz ponižujúceho zaobchádzania.
	
	V smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov týkajúca sa spracovania osobných údajov a voľného pohybu týchto údajov.
	V smernici Rady 2001/51/ES z 28. júna 2001 doplňujúca ustanovenia článku 26 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14. júna 1985.

c/  je upravená v práve Európskej únie :

	Primárne právo :

     V Zmluve o Európskej únii v znení Zmluvy o pristúpení k EÚ, (čl. 6 bod 1 a 2). Článok 6 ustanovuje, že Únia je založená na princípoch slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, ktoré sú spoločné členským štátom. Únia rešpektuje základné ľudské práva, ako ich  zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd podpísaný v Ríme 4. novembra 1950 a ktoré vyplývajú z ústavných tradícií členských štátov ako základných princípov práva spoločenstva.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
	
a) úplná zhoda :
Charta základných práv Európskej únie 2000/C 364/01, 

Rezolúcia o rešpektovaní ľudských práv v Európskej únii v r. 1994, zo zasadnutia Európskeho parlamentu pod A4-0223/96 zo dňa 17.9.1996, 

Zmluva o Európskej únii v znení Zmluvy o pristúpení k EÚ. 

6.  Gestor (spolupracujúce rezorty):
      Úrad na ochranu osobných údajov  k smernici 95/46/ES.
      Ministerstvo vnútra SR k smernici 2001/51/ES.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom ES/EÚ :

bezpredmetné

B. Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1 a 2 
	Vzhľadom na to, že sa v ďalšom texte vyskytuje pojem „určená osoba“, navrhuje sa zaviesť legislatívnu skratku, ktorá by tento pojem zahŕňala aj na účely ďalších ustanovení. Z toho istého dôvodu sa zavádza legislatívna skratka „určený objekt“

K bodom 3 a 5 
Navrhujú sa zvýrazniť úlohy Policajného zboru na úseku znaleckej činnosti a to v nadväznosti na prijatie nového zákona o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch. V súčasnosti Kriminalistický a expertízny ústav Policajného zboru vykonáva špecializované znalecké činnosti, ktoré sú najmä v trestnom konaní nezastupiteľné.

K bodu 4  
Citácie neplatných právnych predpisov sa navrhujú nahradiť citáciami platných právnych predpisov.

K bodu 6 
Návrhom sa presnejšie upravuje názov druhej hlavy. Úprava určovania                            za vyšetrovateľa je zo zákona o Policajnom zbore vypustená a nachádza sa v zákone                       č. 73/1998 Z. z.
Navrhovaná úprava reaguje na zavedenie inštitútu skráteného vyšetrovania v Trestnom poriadku a na vykonané organizačné zmeny v Policajnom zbore. Policajný orgán má v zásade rovnaké postavenie ako vyšetrovateľ a preto by mal v skrátenom vyšetrovaní disponovať            aj rovnakými oprávneniami. Navrhovaná zmena zabezpečí vyššiu pružnosť a efektivitu vykonania úkonov a opatrení vo vyšetrovaní a skrátenom vyšetrovaní. Návrh opravuje                aj označovanie odsekov.

K bodu 7 
Policajný zbor a jeho určené služby plnia úlohy ochrany osôb podľa § 2 ods. 1 písm. f) a určených objektov podľa § 2 ods. 1 písm. g). Platné znenie § 11 ods. 11 písm. d) zužuje okruh možností uplatnenia v prípade “dôležitého záujmu služby” len pri vykonávaní ochrany určených osôb. Navrhuje sa, aby zabezpečovanie ochrany určených objektov bolo rovnako dôležitým spoločenským záujmom ako zabezpečovanie ochrany určených osôb. 

K bodu 8 
V ustanovení o povinnosti podať vysvetlenie absentuje  táto povinnosť vo vzťahu k zisteniu skutočností dôležitých na objasnenie iného správneho deliktu, ako je priestupok. Táto absencia sa navrhovaným znením odstraňuje.
Taktiež sa odstraňuje rozpor s § 60 ods. 2 zákona o priestupkoch, ktorý neumožňuje pri objasňovaní priestupkov vyhotovovať zápisnicu o podanom vysvetlení, ale len záznam alebo zápis do správy o výsledku objasňovania priestupku.
	
K bodu 9 
Navrhuje sa upraviť postup pri predvedení osôb, ktoré sa nedostavili na príslušné predvolanie na základe osobitných predpisov. Predpisy citované v poznámke pod čiarou upravujú, že o predvedenie treba požiadať policajný orgán alebo že to vykoná Policajný zbor. Úprava oprávnenia pre policajta absentuje. 

K bodu 10 
Citácie neplatných právnych predpisov sa navrhujú nahradiť citáciami platných právnych predpisov.

K bodu 11 
Do zákona o Policajnom zbore sa navrhuje komplexnejšia úprava používania psa            na pachové práce.
Vychádzajúc z celkovej bezpečnostnej situácie ako i s plnenia úloh v boji proti terorizmu s dôrazom na vyhľadávanie výbušnín a výbušných systémov, Policajný zbor pružne reagoval na vykonávané formy a metódy páchania rôznorodej trestnej činnosti a to zvýšením počtu služobných psov na krajských riaditeľstvách PZ, okresných riaditeľstvách PZ, obvodných oddeleniach PZ a na útvaroch Ministerstva vnútra SR. K zvýšeniu počtu služobných psov došlo tiež z dôvodu zvýšenia trestnej činnosti a v súvislosti s posilnením výkonu služby na slovensko-ukrajinskej hranici a pričlenením psovodov záchranárov Záchrannej horskej služby na Slovensku k Ministerstvu vnútru SR.
Služobné psy sú používané na sledovanie osoby, zásahy v technicky zabezpečených objektoch, hliadkovú službu a obchôdzkovú službu, prehliadky terénu, objektov, motorových vozidiel, pri domových prehliadkach a rekonštrukciách, označenie páchateľa z predmetu alebo stopy, vyhľadávanie nábojníc a iných predmetov, identifikáciu osôb a vecí na základe metódy pachových konzerv, vyhľadávanie drog, vyhľadávanie výbušnín, vyhľadávanie strelných zbraní, vyhľadávanie mŕtvol, záchranársku činnosť, 
V rámci Policajného zboru a Ministerstva vnútra SR je v súčasnej dobe zaradených  pre výkon služby 540 služobných psov. Z uvedeného počtu služobných psov slúži pre výkon špecializovaných činností ako sú omamné a psychotropné látky, výbušné systémy  a zbrane, vyhľadávanie mŕtvych tiel, záchranárska činnosť a metóda pachových konzerv  87  špeciálne cvičených služobných psov.
	
K bodu 12 
Navrhuje sa, aby v prípadoch, keď motorové vozidlo nie je možné jednoznačne identifikovať, policajt spracoval písomný návrh na jeho vyradenie z evidencie motorových vozidiel podľa osobitného predpisu.

K bodu 13 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 14  
Zátvorka s obsahom slov sa vypúšťa v súvislosti s vložením slov “určená osoba”             do ustanovenia § 2 ods. 1 písm. f).

K bodu 15  
Navrhuje sa, aby nevyhnutnou súčasťou účinných administratívnych a výkonných ochranných opatrení pri zaisťovaní ochrany určeným osobám bol aj zákaz sprístupňovať, poskytovať alebo zverejňovať osobné údaje takýchto osôb a ich blízkych osôb v informačných systémoch, a to aj v prípadoch, keď by takéto sprístupňovanie bolo možné. V prípade však, že na základe osobitného zákona je nevyhnutné takéto údaje poskytnúť (napr. na účely trestného konania) je príslušný orgán poskytnutie informácií povinný prerokovať so službou ochrany určených osôb. 

K bodu 16  
Zákonom č. 603/2003 Z. z. bol s účinnosťou od 1. 4. 2004 novelizovaný § 91 ods. 4 písm. g) zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmenách a doplnení niektorých zákonov.          Do tohto ustanovenia bola k službe finančnej polície Policajného zboru doplnená aj služba kriminálnej polície Policajného zboru, a to na účely plnenia úloh ustanovených zákonov. Touto úpravou bol rozšírený okruh subjektov, ktorým banka a pobočka zahraničnej banky podáva správu o záležitostiach týkajúcich sa klienta, ktoré sú predmetom bankového tajomstva. Vzhľadom na túto úpravu je potrebné toto oprávnenie upraviť v zákone                       o Policajnom zbore, aby obidva zákony boli kompatibilné. 

K bodu 17 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 18 
Navrhované doplnenie reaguje na policajnú prax, pretože len pyrotechnik používa výbušniny a výbušné predmety a nie je žiadúce, aby používanie výbušnín a výbušných predmetov bolo všeobecne využívané ostatnými policajtmi.

K bodu 19  
Odsek 2 sa upravuje vzhľadom na novú, komplexnejšiu úpravu oprávnenia používať služobného psa na pachové práce v navrhovanom § 20. 

K bodu 20  
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 21  
Navrhuje sa rozšíriť okruh dokumentov, ktoré možno používať ako krycie doklady          pri plnení úloh Policajného zboru aj o dokumenty ďalších právnických osôb, napríklad akciových spoločností, na ktoré sa za posledné obdobie pretransformovali mnohé verejnoprávne inštitúcie. Absencia takejto úpravy podstatne sťažuje plnenie úloh Policajného zboru.

K bodu 22 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 23 
Novým znením sa navrhuje doplniť ustanovenie o oprávnení policajta umiestniť osobu do cely policajného zaistenia aj o osobu na ktorú bol vydaný európsky zatýkací rozkaz a medzinárodný zatýkací rozkaz. Odstraňuje sa tiež gramatická chyba platného znenia. 

K bodu 24 
Ustanovenie sa navrhuje vypustiť vzhľadom na komplexnú úpravu v novonavrhovanom ustanovení § 81a.

K bodu 25 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 26 
Doplnenie navrhujeme vykonať vzhľadom na potrebu používania spútavacieho opasku ako donucovacieho prostriedku v rámci služobnej činnosti pri policajných prevozoch cudzincov, vykonávaných na základe medzinárodných zmlúv cez územie Slovenskej republiky na hranicu so susedným štátom. Doplnenie spútavacích popruhov sa navrhuje doplniť ako donucovací prostriedok, vzhľadom na potrebu zastaviť určité konania osôb, ktoré v cele policajného zaistenia v určitom okamihu neovládajú svoje konanie a poškodzujú svoje zdravie alebo odev alebo zdravie alebo odev iných alebo zariadenie cely. 

K bodom 27 až 29 
Použitie spútavacieho opasku spolu s putami sa navrhuje upraviť ako donucovací prostriedok vzhľadom na potrebu zabezpečenia bezpečnosti v prípadoch, v ktorých je možno použiť putá, avšak sú známe okolnosti, že priložené putá môžu byť neúčinné vzhľadom             na charakter osoby, ktorej sa majú putá priložiť alebo iné nebezpečenstvo pri presune s osobou, ktorej by mali byť putá priložené alebo pri vykonávaní policajných prevozov vyhostených cudzincov. Neraz sú takto prevážané osoby, ktoré sa dopustili v štáte, do ktorého majú byť vyhostené obzvlášť závažnej trestnej činnosti. 
	
K bodu 30  
Navrhuje sa upraviť používanie spútavacích popruhov ako donucovacieho prostriedku, vzhľadom na potrebu zastaviť určité konania osôb, ktoré v cele policajného zaistenia v určitom okamihu neovládajú svoje konanie a poškodzujú svoje zdravie alebo odev alebo zdravie alebo odev iných alebo zariadenie cely. 

K bodu 31  
Navrhuje sa upraviť oprávnenie použiť služobného psa ako donucovací prostriedok         na zaistenie bezpečnosti pri policajných prevozoch cudzincov. Neraz sú takto prevážané osoby, ktoré sa dopustili v štáte, do ktorého majú byť vyhostené obzvlášť závažnej trestnej činnosti. 
 
K bodu 32 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 33  
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 34 
Návrh úpravy súvisí s navrhovanou úpravou v § 50, v ktorým sa medzi donucovanie prostriedky zahŕňa aj používanie spútavacieho opasku a spútavacích popruhov.

K bodu 35 
Navrhovaná úprava súvislí s úpravou navrhovanou v § 25a, ide o nahradenie odkazu, ako aj platnej poznámky pod čiarou.

K bodom 36 a 37 
Navrhuje sa vypustiť úpravu vo veci informačných systémov, pretože podľa nového zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov sa ochrana osobných údajov nevzťahuje len na osobné údaje v informačných systémoch, ale na všetky osobné údaje fyzických osôb akokoľvek spracúvané.

K bodu 38  
	S cieľom uľahčiť odhaľovanie trestnej činnosti určitými skupinami páchateľov (napríklad rôznych extrémistických skupín), navrhuje sa možnosť spracúvať u týchto páchateľoch osobitné kategórie osobných údajov.

K bodu 39 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 40 
	Navrhuje sa zosúladiť terminológiu zákona o Policajnom zbore s terminológiou zákona č. 320/2002 Z. z. o brannej povinnosti. 

K bodu 41 
Navrhuje sa presnejšie upraviť, ktoré ustanovenia sa budú vzťahovať na vojakov v činnej službe povolaných na plnenie konkrétnych úloh Policajného zboru.
 
K bodu 42 
Navrhuje sa nahradiť úpravu vo veci informačných systémov úpravou umožňujúcou akékoľvek spracúvanie osobných údajov fyzických osôb, pretože podľa nového zákona               č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov sa ochrana osobných údajov nevzťahuje                len na osobné údaje v informačných systémoch, ale na všetky osobné údaje fyzických osôb akokoľvek spracúvané.

K bodu 43 
Citácia neplatného právneho predpisu sa navrhuje nahradiť citáciou platného právneho predpisu.

K bodu 44 
Navrhuje  sa  v   zákone  o    Policajnom    zbore    použiť   rovnaké pojmy ako zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách, aby nedochádzalo k pochybnostiam              pri ustanoveniach, ktoré prelamujú telekomunikačné tajomstvo. Navrhujú sa v poznámkach pod čiarou použiť citácie tých ustanovení nového zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách, ktoré sa k predmetným ustanoveniam zákona o Policajnom zbore vzťahujú, aby nedochádzalo k pochybnostiam pri ustanoveniach, ktoré prelamujú telekomunikačné tajomstvo.
 
K bodom 45 a 46  
Navrhuje sa nahradiť úpravu vo veci informačných systémov úpravou upravujúcou akékoľvek spracúvanie osobných údajov fyzických osôb, pretože podľa nového zákona               č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov sa ochrana osobných údajov nevzťahuje len na osobné údaje v informačných systémoch, ale na všetky osobné údaje fyzických osôb akokoľvek spracúvané.

K bodom 47 a 48  
	Navrhuje sa pojem “chránená osoba” v odseku 4 zosúladiť s terminológiou použitou v ostatných ustanoveniach zákona, teda s pojmom “určená osoba”.
Pokiaľ ide o povinnosť mlčanlivosti podľa § 80  je potrebné odlišovať od povinnosti mlčanlivosti podľa zákona o utajovaných skutočnostiach. Ustanovenia § 80 nie sú na ochranu utajovaných skutočností podľa zákona o utajovaných skutočností, ale sú na ochranu záujmu právnických a fyzických osôb, napríklad svedkov, poškodených, osôb, ktorým Policajný zbor  poskytol pomoc, môže ísť o informácie z miesta činu, informácie modus operandi, informácie o verziách vyšetrovania, o okruhu podozrivých osôb a i. Ustanovenia § 80 bránia poskytovať akékoľvek informácie o skutočnostiach, ktoré sa príslušník Policajného zboru dozvedel pri plnení svojich úloh alebo dozvedela osoba poučená Policajným zborom alebo príslušníkom Policajného zboru. 

K bodu 49 
Európskym výborom na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (CPT) bolo Slovensku odporúčané, aby boli vydané inštrukcie na zaistenie, že ktokoľvek zadržaný políciou v Slovenskej republike dostane jedlo v príslušnom čase, vrátane jedného kompletného jedla každý deň. Výbor CPT v tomto ohľade zaznamenal, že osoby zadržiavané políciou majú právo dostať jedlo, ak ostanú vo väzbe viac ako šesť hodín a, v zásade, sa predpokladá, že uhradia náklady na toto jedlo. Navrhovaným znením sa odporúčaniu vyhovuje.

K čl. II

	S cieľom riešiť pretrvávajúce problémy vznikajúce pri aplikácii ustanovení zákona o elektronických komunikáciách  upravujúcich poskytovanie informácií, ktoré sú predmetom telekomunikačného tajomstva, sa navrhuje ich úprava. Znenie novo navrhovaného § 55 ods. 3 je koncipované tak, aby bolo jednoznačné kedy sa predmet telekomunikačného tajomstva sprístupní štátnym orgánom. 
	
K čl. III

K bodu 1 
	Navrhovaným ustanovením sa reaguje na potrebu zavedenia nového pojmu pre účely tohto zákona, ktorá vyplýva z navrhovaného znenia ustanovenia § 51 ods. 1. 
Schengenský dohovor v článku 26 odsek 3 ustanovuje výnimku z povinností dopravcov pri preprave osôb v rámci prihraničnej dopravy (border traffic). Vo svojich ďalších ustanoveniach však žiadnym spôsobom detailnejšie nevymedzuje priestor (pásmo), v ktorom je možné vykonávať prihraničnú dopravu a ani všeobecne nedefinuje pojem „prihraničná doprava“. Súčasné členské štáty EÚ tento priestor vymedzili pre svoje potreby rôzne               (napr. Rakúska republika má tento pojem vymedzený iba v internej norme). Navrhované vymedzenie priestoru do 20 km od štátnej hranice Slovenskej republiky je podľa nášho názoru dostačujúce pre stanovenie výnimky vzťahujúcej sa na dopravcov, ktorí vykonávajú prepravu osôb v pravidelnej medzinárodnej autobusovej linke v prihraničnej doprave. 

K bodu 2 
Navrhovaná úprava zabezpečuje, aby sa osobitná právna úprava podľa tohto zákona vzťahovala aj na občanov Švajčiarskej Konfederácie.
 
K bodu 3 
	Vzhľadom k  novému zneniu § 51 ods. 2 písm. b) je potrebné rozšíriť oprávnenie policajta prikázať cudzincovi, aby sa po určitý čas zdržiaval na určenom mieste nielen v prípade odopretia vstupu cudzincovi podľa odseku 1 alebo 2, ale aj v prípadoch tranzitu, keď príslušný orgán príslušného štátu odmietne cudzincovi vstup na svoje územie alebo dopravca odmietne vykonať jeho pokračujúcu dopravu (t. j. odmietne ho vziať do vozidla, alebo na palubu lietadla alebo lode). Oprávnenie policajta prikázať cudzincovi pobyt                 na určenom mieste v týchto rozšírených prípadoch sa bude využívať iba na nevyhnutný čas, pokiaľ si dopravca nesplní svoju povinnosť (efektívny návrat cudzinca). 

K bodu 4 
	V praxi sa často vyskytujú prípady, keď cudzinci, ktorým bolo udelené povolenie            na pobyt na území SR so svojimi žiadosťami o udelenie povolenia na pobyt podávali tieto žiadosti aj pre svoje deti mladšie ako 21 rokov. Terajšia právna úprava je taká, že dieťa cudzinca, ktoré je mladšie ako 21 rokov môže dostať povolenie na pobyt až po jednom roku trvania pobytu cudzinca s povolením na pobyt, ak jeho ďalší pobyt má trvať najmenej dva roky. Uvedenú časovú podmienku považujeme za tvrdú, pretože vo väčšine prípadov títo cudzinci nemajú nikoho z blízkych rodinných príslušníkov, ktorí by vzali ich dieťa mladšie ako 21 rokov do opatery. Zároveň sa odvolávame aj na právny poriadok SR, ako aj na medzinárodné dohovory, ktorými je Slovenská republika viazaná v čl. 1 ods. 2 Ústavy SR. Podľa čl. 9 ods. 1 Dohovoru o právach dieťaťa, štáty musia zabezpečiť, aby dieťa nemohlo byť oddelené od svojich rodičov proti ich vôli. V čl. 10 ods. 1 dohovoru je uvedené,                   že účelom spojenia rodiny zmluvné štáty posudzujú žiadosti dieťaťa alebo jeho rodičov o vstup na územie štátu pozitívnym, humánnym a urýchleným spôsobom. Zmluvné štáty ďalej zabezpečia aby podanie žiadosti nemalo žiadne nepriaznivé dôsledky pre žiadateľa alebo členov jeho rodiny. 

K bodu 5 
	Prax ukázala, že cudzinca, ktorý na území Slovenskej republiky zastupuje alebo pracuje pre zahraničného investora počas jeho pobytu na území SR sprevádzajú aj jeho najbližší rodinní príslušníci – manžel a dieťa mladšie ako 21 rokov. Súčasná platná právna úprava umožňuje týmto cudzincom podávať žiadosti na príslušnom útvare Policajného zboru na území SR ale už ich blízkym rodinným príslušníkom takýto postup zákon neumožňuje. Manžel a dieťa takéhoto cudzinca si žiadosti musia podávať na zastupiteľskom úrade v zahraničí, čo považujeme za zbytočne komplikovaný a zdĺhavý postup. Navrhovanou zmenou dôjde k zjednodušeniu a urýchleniu vybavovania žiadostí o udelenie povolenia             na pobyt na území SR pre rodinných príslušníkov cudzincov. 

K bodu 6 
	Doterajšie ustanovenie ods. 1 stanovuje povinnosť, podľa ktorej dopravca zodpovedá, či cudzinec, ktorého prepravu na územie SR zabezpečuje, má doklady potrebné na vstup. Táto povinnosť sa v súčasnosti vzťahuje na všetkých dopravcov vykonávajúcich prepravu cudzincov na územie SR bez rozdielu a na kontrolu všetkých dokladov, ktoré cudzinec potrebuje na vstup na územie SR, čo nie je plne v súlade s ustanoveniami čl. 26 Schengenského dohovoru.

Podľa čl. 26 ods. 1 písm. b) Schengenského dohovoru je dopravca povinný urobiť všetky potrebné opatrenia, aby sa presvedčil, či cudzinec, ktorého prepravuje vzdušnou          alebo vodnou cestou disponuje cestovnými dokladmi potrebnými pre vstup na územie zmluvných strán. Táto povinnosť sa podľa čl. 26 ods. 3 Schengenského dohovoru vzťahuje                           aj na dopravcov, ktorí v medzinárodných pravidelných linkách prepravujú skupiny osôb                      v autobusoch, s výnimkou prihraničnej  prepravy. 
Navrhovaná zmena ustanovenia ods. 1 konkretizuje kategóriu dopravcov (od tejto povinnosti sú oslobodení prepravcovia vykonávajúci prihraničnú prepravu), ktorí                        sú zodpovední za to, že cudzinec, ktorého prepravujú na územie Slovenskej republiky bude mať doklady potrebné na vstup. Uvedenou zmenou sa dosiahne požadovaný súlad.  
 	Rovnako doterajšie ustanovenie ods. 2 nekorešponduje s ustanoveniami čl. 26 Schengenského dohovoru a Smernice Rady 2001/51/ES.  
Podľa čl. 26 ods. 1 písm. a) Schengenskej vykonávacej dohody, ak bude cudzincovi zamietnutý vstup na územie jednej zo zmluvných strán, je dopravca, ktorý cudzinca dopravil až na vonkajšiu hranicu vzdušnou, vodnou alebo pozemnou cestou, povinný ho okamžite dopraviť späť. Na žiadosť orgánov ochrany hraníc musí dopravca priviezť cudzinca do tretieho štátu, z ktorého bol prepravený, alebo do tretieho štátu, ktorý vydal cestovný doklad s ktorým pricestoval, alebo do akéhokoľvek iného tretieho štátu, kde je zaistené jeho prijatie. Ustanovenie článku 2 Smernice Rady 2001/51/ES rozširuje túto povinnosť dopravcov o povinnosť vrátiť štátnych príslušníkov tretích krajín aj v prípadoch, keď bude v rámci tranzitu odmietnutý vstup štátnemu príslušníkovi tretej krajiny ak mu: 
•	dopravca, ktorý ho mal odviezť do krajiny určenia odmietne nástup na palubu                      (do vozidla), alebo 
•	úrady štátu určenia odmietli vstup a poslali ho naspäť do členského štátu cez ktorý prechádzal.  

Ustanovenie článku 3 ostatne citovanej smernice doplňuje uvedené povinnosti dopravcu v tom, že dopravca, ktorý nie je schopný okamžite uskutočniť návrat štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bol odmietnutý vstup, je povinný ihneď nájsť prostriedky náhradnej dopravy a niesť ich náklady, alebo ak bezprostredná náhradná doprava                         nie je možná, prevziať zodpovednosť za náklady na pobyt a návrat štátneho príslušníka tretej krajiny.  
Navrhovaná zmena ods. 2 a 3 je v súlade s týmito požiadavkami. Navrhovanými ustanoveniami odsekov sa oproti doterajšej úprave povinnosti dopravcov rozšíria o:
•	povinnosť vrátiť cudzinca, ak mu bude v rámci tranzitu odmietnutý vstup zo strany pokračujúceho dopravcu, ktorý ho mal odviezť do krajiny určenia,
•	povinnosť vrátiť cudzinca, ak mu bude v rámci tranzitu odmietnutý vstup zo strany úradu príslušného štátu, ktorý ho poslal naspäť do členského štátu, cez ktorý prechádzal,
•	povinnosť ihneď nájsť prostriedky pokračujúcej dopravy a niesť ich náklady,                          ak nie sú schopní uskutočniť návrat cudzinca, ktorému bol odmietnutý vstup a 
•	povinnosť prevziať zodpovednosť za náklady na pobyt a návrat cudzinca,                              ak bezprostredná pokračujúca doprava nie je možná. 

K bodu 7 
Navrhovaný § 63a vyhovuje v plnej miere požiadavkám Európskeho výboru                     na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (CPT) nakoľko bolo Slovensku odporúčané, aby bolo zabezpečené, že ktokoľvek zadržaný políciou v Slovenskej republike dostane jedlo v príslušnom čase, vrátane jedného kompletného jedla každý deň. Výbor CPT v tomto ohľade zaznamenal, že osoby zadržiavané políciou majú právo dostať jedlo, ak ostanú vo väzbe viac ako šesť hodín a v zásade sa predpokladá,                  že uhradia náklady na toto jedlo. Navrhovaným znením zákona (§ 63a) sa odporúčaniu vyhovuje.

K bodu 8 
	Podľa doterajšieho ustanovenia sa dopravca dopustí správneho deliktu, ak dopraví           na hraničný priechod cudzinca, ktorému policajný útvar odoprel vstup na územie Slovenskej republiky podľa § 6 ods. 1 písm. c). 
	Podľa čl. 26 ods. 2 a 3 Schengenského dohovoru možno sankčnú povinnosť uplatniť  voči dopravcom, ktorí prepravia cudzincov (štátnych príslušníkov tretích krajín) nedisponujúcich dokladmi potrebnými na vstup na územie SR, iba vzdušnou alebo vodnou cestou a voči dopravcom, ktorí v medzinárodných pravidelných linkách prepravujú skupiny osôb v autobusoch, s výnimkou prihraničnej  dopravy. 
Navrhovanou zmenou ustanovenia § 77 ods. 1 písm. a)  sa správne delikty dopravcov harmonizujú so Schengenským acquis.

K bodu 9 
Upravuje sa výška pokuty v súlade so smernicou Rady 2001/51/ES. 	 

K bodu 10
	Vložením tohto ustanovenia sa ustanovujú kritériá pri určení výšky pokuty v rámci rozpätí ustanovených v § 77 ods. 2 a 3. 

K bodu 11  
	Navrhovaným ustanovením sa do zoznamu prebratých právnych aktov dopĺňa  Smernica Rady 2001/51/ES doplňujúca ustanovenia článku 26 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14. júna 1985. 

K čl. IV
Navrhuje sa upraviť bankám a pobočkám zahraničných bánk nové povinnosti spočívajúce v účinnejšom zabezpečení majetku. Návrhom sa reaguje na množiace sa lúpeže         a krádeže peňazí v bankách. Všetky objekty banky a pobočiek zahraničných bánk určené na manipuláciu s finančnými prostriedkami a na styk s klientom budú musieť byť zabezpečené zabezpečovacími systémami a poplachovými systémami a tieto napojené na stredisko registrovania poplachov Policajného zboru alebo na poplachový systém prevádzkovaný súkromnou bezpečnostnou službou, obecnou políciou alebo vlastnou ochranou alebo aby zabezpečili takéto priestory fyzickou ochranou.  Taktiež sa navrhuje upraviť, aby banky a pobočky zahraničných bánk zabezpečili objekty kamerovým monitorovacím bezpečnostným systémom s nepretržitým záznamom v kvalite, ktorá umožňuje stotožnenie osoby. Záznamy a údaje získané zabezpečovacími systémami, poplachovými systémami a kamerovými monitorovacími bezpečnostnými systémami s nepretržitým záznamom v kvalite, ktorá umožňuje rozlíšenie osoby, sa budú musieť poskytnúť Policajnému zboru na plnenie jeho úloh. Navrhuje sa tiež, aby banky a pobočky zahraničných bánk vypracovali analýzu rizík takýchto priestorov a následne na jej základe aby vykonali ďalšie bezpečnostné opatrenia. 
	
K čl. V

K bodom 1 a 2 
Navrhuje sa upraviť, aby za vyšetrovateľa mohol minister určiť policajta, ktorý               má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore právo alebo bezpečnostné služby alebo výnimočne iné vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa a ako vyšetrovateľ čakateľ v prípravnej štátnej službe alebo v stálej štátnej službe úspešne vykonal vyšetrovateľskú skúšku. Navrhuje sa z teraz platnej úpravy vypustiť podmienku dosiahnutia veku 24 rokov. Dôvodom zmeny je umožniť absolventom právnických fakúlt, prípadne iných fakúlt alebo absolventom Akadémie Policajného zboru stať sa vyšetrovateľom čakateľom ihneď                    po ukončení štúdií. Skutočnosťou je, že vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore právo alebo bezpečnostné služby prípadne v inom odbore končia absolventi ako 22 roční              a starší. Je to tým, že základnú školu bolo možné ukončiť od 1. 9. 1984 do 31. 12. 1989 ôsmimi ročníkmi a od 1. 1. 1990 do 31. 8. 1998 ôsmimi alebo deviatimi ročníkmi. Podľa zákona č. 6/1998 Z. z. má základná škola deväť ročníkov, avšak podľa § 19 ods. 2 zákona           č. 29/1984 Zb. sa na osemročné gymnázium prijímajú žiaci, ktorí úspešne ukončili štvrtý ročník základnej školy. Preto sa budú i naďalej končiť vysokoškolské štúdiá vo veku 22 rokov               (6 rokov fyzického veku + 4 roky základnej školy + 8 ročné gymnázium + 4 roky vysokej školy = 22 rokov). 
Navrhovaná úprava umožní absolventovi Akadémie Policajného zboru vo veku 22 rokov stať sa vyšetrovateľom čakateľom a po uplynutí ročnej čakateľskej praxe a úspešnom vykonaní záverečnej vyšetrovateľskej skúšky vyšetrovateľom vo veku 23 rokov.

K bodu 3 
Navrhuje sa upraviť rozsah pôsobnosti vyšetrovateľa čakateľa počas jeho čakateľskej praxe v skrátenom vyšetrovaní a vo vyšetrovaní, ktorý je doposiaľ upravený vnútorným predpisom ministerstva. Navrhuje sa, aby činnosti vyšetrovateľa čakateľa vo vyšetrovaní boli ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom – výnosom, ktorý vydá ministerstvo formou oznámenia podľa zákona č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov. 

K bodu 4 
	Navrhuje sa upraviť platné znenie odseku 6 tak, aby zohľadňovalo oprávnené požiadavky príslušníkov Slovenskej informačnej služby.

K čl. VI
Navrhuje sa, aby v prípade, keď motorové a jeho prípojné vozidlo nie je možné jednoznačne identifikovať a príslušník policajného zboru podľa § 21 ods. 2 zákona                     č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore spracuje návrh na vyradenie vozidla z príslušnej evidencie, aby okresný dopravný inšpektorát rozhodol o vyradení vozidla z evidencie. Návrhom sa snažíme obmedziť používanie odcudzených motorových vozidiel s pozmenenými identifikačnými znakmi (VIN číslami), ktoré podľa terajšej právnej úpravy okresný dopravný inšpektorát musí evidovať a “držiteľ” spokojne používať. Návrhom sa odstráni používanie vozidla s pozmenenými identifikačnými znakmi, pretože sa bude musieť vyradiť z príslušnej evidencie. Ak sa nebude dať takéto vozidlo používať na cestách, očakávame pokles počtu krádeží vozidiel.

K čl. VII
Navrhuje sa, aby zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o Policajnom zbore a ďalšie predpisy nadobudli účinnosť 1. marca 2005, okrem čl. IV, ktorého účinnosť je posunutá           na 1. január 2006 z dôvodu, aby mali bankové subjekty dostatok času na prípravu predpísaného zabezpečenia svojich priestorov.  

V Bratislave 10. novembra 2004

Mikuláš DZURINDA 

predseda vlády
Slovenskej republiky

Vladimír PALKO 

minister vnútra
Slovenskej republiky