Predkladacia správa

	Návrh zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá na základe záverov z rokovania vlády SR dňa 20. augusta 2003 k bodu 52 k uzneseniu vlády Slovenskej republiky č. 771/2003. Návrh bol upravený v nadväznosti na späťvzatý návrh z 22. schôdze NR SR (UV SR č. 176 z 2. marca 2004) a na Národnou radou SR 17. júna 2004 neschválený zákon v prvom čítaní.  
	Návrh zákona vychádza z Programového vyhlásenia vlády SR, v ktorom sa uvádza, že zlepšenie v oblasti financovania vláda zabezpečí aktívnym vytváraním podmienok pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva, vrátane zavedenia príspevkov študentov na náklady spojené so štúdiom v jeho dennej a externej forme.
	
	Návrh tohto zákona v článku I upravuje predovšetkým poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl z prostriedkov pôžičkového fondu pre študentov na úhradu nákladov spojených s platením školného. V článku II sa upravujú predovšetkým ustanovenia o školnom za vysokoškolské štúdium a sociálna podpora študentov a sociálne služby spojené so štúdiom. Najrozsiahlejšiu časť tvoria ustanovenia o sociálnom štipendiu. Zvyšnú časť článku II tvoria návrhy ustanovení legislatívnotechnického charakteru, ktoré nadväzujú najmä na zákon č. 528/2003 Z. z. (novela vysokoškolského zákona), a ktoré upravujú niektoré číselné odkazy. Návrh v čl. III novelizuje zákon č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v podmienkach pre priznanie pôžičiek. V čl. IV novelizuje zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
	
	Návrh oproti súčasnému stavu prináša viaceré zmeny v študentských pôžičkách zavedením nárokovateľných pôžičiek na úhradu školného so zvýhodneným úrokom a splátkami. Návrh umožňuje prevziať celý dlh alebo jeho časť štátom pre určené skupiny dlžníkov, a to najmä tých, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Umožňuje v prípade dosiahnutia zákonom stanovenej hranice príjmu dlžníka nulové splátky. Ďalej vytvára priestor na spolupodieľanie sa študentov na nákladoch na štúdium prostredníctvom úhrady školného. Ročnú výšku školného v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 možno určiť v rozpätí od nuly po trojnásobok základu. V záujme ochrany študentov pred prípadným neúmerným zvýšením  školného od akademického roku 2007/2008 sa školné, ktoré v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 nedosahuje výšku 50 % základu, zvyšuje na hodnotu 50 % základu, a to až do vyčerpania štandardnej dĺžky štúdia. Návrh prináša ochranné opatrenia proti neúmernému zvyšovaniu školného prijatých študentov. Napr. študentom študijných odborov zriadených podľa predchádzajúcich predpisov sa výška školného určená na začiatku akademického roku 2005/2006 vyjadrená v násobkoch základu nemení počas celého obdobia štúdia príslušného študijného odboru. Súčasný návrh oproti predošlému významne posilňuje sociálny charakter tým, že najmenej 30 % príjmov zo školného má použiť vysoká škola prostredníctvom štipendijného fondu verejnej vysokej školy na štipendiá alebo pôžičky. 

	Návrh umožňuje zo zachovaného systému existujúceho Študentského pôžičkového fondu poskytovanie pôžičiek na úhradu nákladov spojených so štúdiom (okrem úhrady školného) napr. na životné náklady najmä študentom z rodín s nízkymi príjmami, zdravotne postihnutým študentom, upravuje systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom, osobitne novým spôsobom upravuje systém sociálnych štipendií. 

	Návrh oproti súčasnému stavu podstatne zvyšuje výšku sociálneho štipendia (môže dosiahnuť výšku 6 870,- Sk) a rozširuje okruh jeho poberateľov asi na jednu tretinu.  Pri určovaní výšky sociálnych štipendií sú zvýhodnení najmä dochádzajúci študenti. Návrh ďalej prináša zvýšenie kompetencii študentských častí akademických senátov verejnej vysokej školy a fakulty, ktoré majú právo „veta“ pri schvaľovaní použitia finančných prostriedkov zo školného v súvislosti so schvaľovaním návrhu rozpočtu verejnej vysokej školy (fakulty). Posilnenie sledovania kvality jednotlivých vzdelávacích činností vysokej školy sa upravuje oprávnením Akreditačnej komisie vysielať odborníka, ktorý má právo zúčastňovať sa týchto vzdelávacích činností, vrátane štátnych skúšok a má oprávnenie zúčastniť sa aj na ich neverejnej časti. 

	Návrh článku II, v ktorom je návrh novely zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách, sa predkladá v troch variantoch A, B a C. Varianty A a B zavádzajú namiesto doterajšieho fakultatívneho financovania súkromných vysokých škôl financovanie rovnocenné s verejnými vysokými školami. Odlišujú sa od seba tým, že vo variante A sa počíta so znížením dotácie súkromnej vysokej škole o tú časť sumy získanej školným, ktorá prevyšuje trojnásobok základu a vo variante B sa počíta s plným financovaním. Variant C zachováva terajší právny stav vo financovaní súkromných vysokých škôl podľa ktorého sa im môžu poskytovať dotácie, čiže aj terajší právny stav umožňuje financovanie vysokých škôl.

	Ďalej je cieľom návrhu vytvorením príslušných legislatívnych podmienok v čl. IV, najmä posilnením platového postavenia mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl, dosiahnuť omladenie, stabilizáciu, kvalitu a kontinuitu kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl.

	Návrh zákona pozitívne ovplyvňuje finančnú situáciu vysokých škôl. 
	Návrh zákona nemá environmentálny vplyv a ani priamy vplyv na zamestnanosť.

	Návrh zákona prešiel medzirezortným pripomienkovým konaním, oprávnené pripomienky, vrátane zásadných, boli do neho zapracované aj na základe prerokovania s niektorými pripomienkovateľmi. Následne bol prerokovaný v Legislatívnej rade vlády. Pripomienky legislatívnej rady boli do návrhu zákona zapracované.
	Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými právnymi predpismi Slovenskej republiky. Nie je v rozpore so žiadnymi medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.