Dôvodová správa

I. Všeobecná časť
	
	Návrh zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov je pripravený na základe záverov z rokovania vlády SR dňa 20. augusta 2003 k bodu 52 k uzneseniu vlády Slovenskej republiky č. 771/2003 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V príslušnom zázname z rokovania vlády SR sa uvádza úloha predložiť na rokovanie úpravu spoplatnenia vysokoškolského štúdia (ide najmä o školné, štipendiá, pôžičky). Úloha vyplynula zo situácie, že vláda navrhla vypustiť z vtedy predloženého návrhu zákona ustanovenia týkajúce sa spoplatnenia štúdia a návrhy s ostatnými ustanoveniami vzhľadom na ich potrebnosť predložiť na ďalšie legislatívne pokračovanie. Príslušný návrh novely vysokoškolského zákona je publikovaný pod č. 528/2003 Z. z. V nadväznosti na závery z rokovania vlády SR z 2. marca 2004 (UV SR č. 176 k návrhu na späťvzatie vládneho návrhu zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 558) z návrhu programu 22. schôdze NR SR), na pripomienky z rokovania vlády z 26. mája 2004  a na výsledky prvého čítania dňa 17. júna v NR SR (uznesenie NR SR č. 1003 o nepokračovaní v rokovaní o návrhu (tlač 722)) bol návrh opätovne upravený najmä na základe rokovaní a opätovne bol predložený na pripomienkové konanie.  

	Návrh zákona vychádza z Programového vyhlásenia vlády SR, v ktorom sa uvádza, že zlepšenie v oblasti financovania vláda zabezpečí aktívnym vytváraním podmienok pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva, vrátane zavedenia príspevkov študentov na náklady spojené so štúdiom v jeho dennej a externej forme.
	
Cieľom predkladaného návrhu novely zákona je zabezpečenie prístupu ku kvalitnému vysokoškolskému vzdelávaniu každému, kto preukáže schopnosť študovať, bez ohľadu na okamžitú finančnú situáciu rodiny alebo samotného študenta v čase nástupu alebo počas trvania štúdia, motivácia študentov k zodpovednému prístupu k štúdiu, vyvolanie tlaku na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania. Ďalej je cieľom návrhu vytvorením príslušných legislatívnych podmienok, najmä posilnením platového postavenia mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl, dosiahnuť omladenie, stabilizáciu, kvalitu a kontinuitu kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl a zrovnoprávnenie postavenia súkromných vysokých škôl zrovnoprávnením ich financovania.

Dosiahnutie takto definovaného cieľa si vyžaduje zvýšenie kapacity vysokých škôl oproti dnešnému stavu a vyšší objem vynakladaných financií na jedného študenta. Potreba zvyšovania kapacity je v obmedzenej miere motivovaná rastom záujmu o štúdium, najmä však potrebou poskytovať plnohodnotné vzdelávanie vo všetkých formách štúdia. Kapacitu vysokých škôl tu teda chápeme nie ako fyzický počet študentov v terciárnom štúdiu, ale ako schopnosť vysokých škôl poskytnúť vzdelanie na istej úrovni kvality študentom v dennom štúdiu alebo externým študentom. 

Tvrdenie o potrebe zvýšenia kapacity VŠ je založené na piatich faktoch:

o	súčasná štátna dotácia na vysokoškolské vzdelávanie na jedného študenta nepostačuje na poskytovanie kvalitného vzdelávania, pretože nezohľadňuje potreby moderného vysokého školstva z hľadiska prístrojového, informačného a výskumného, a to aj napriek jej výraznému zvýšeniu v ostatných rokoch (42 % reálne zvýšenie v rokoch 2000-2004),
o	skúsenosti zo zahraničia poukazujú na nepriaznivé redistribučné účinky plošnej dotácie vysokoškolského vzdelávania, ktorého účastníkmi sú najmä príslušníci vyšších a stredných vrstiev, zatiaľ čo náklady znášajú všetci daňovníci,
o	samotný demografický pokles nestačí ani v najbližších rokoch na dosiahnutie rovnováhy v rámci trhu vysokoškolského vzdelávania,
o 	31 % dnešných študentov študuje v rámci externého štúdia študijné programy zväčša výrazne subštandardnej kvality (vrátane veľkého počtu študentov, ktorí neštudujú popri zamestnaní, ale sa po získaní maturity nedostali na denné štúdium). Nekvalita nevyplýva z faktu, že ide o externé (teda nie denné) štúdium, ale z faktu, že prevažná väčšina takýchto programov ponúkaných na Slovensku predstavuje len výrazne „zriedenú“ formu denného štúdia – zriedenú nielen nízkym počtom hodín kontaktnej výučby bez náhrady inou formou vzdelávania, ale aj nízkymi nárokmi kladenými na skúškach a pri absolvovaní štúdia. Rovnocenné vzdelávanie pre týchto študentov (a ich nástupcov) vyžaduje rozšírenie existujúcich vzdelávacích kapacít na vysokých školách, ktoré toto vzdelávanie poskytujú a je v princípe nepodstatné, či toto rozšírenie bude dosiahnuté zvýšením kvality externého štúdia alebo presmerovaním týchto skupín študentov na denné štúdium,
o	vzhľadom na pokračujúcu reštrukturalizáciu trhu práce aj dopytu študentov po konkrétnych odboroch vysokoškolského vzdelávania možno očakávať, že nevyhnutné hrubé rozšírenie kapacít (počet novovytvorených študijných miest) bude výrazne vyššie ako čisté rozšírenie týchto kapacít (počet novovytvorených študijných miest mínus počet miest, o ktoré sa zredukujú odbory s nízkym dopytom) vynútené predchádzajúcimi faktormi.

	Návrh tohto zákona v článku I, v ktorom je návrh zákona o študentských pôžičkách, upravuje predovšetkým poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl z prostriedkov pôžičkového fondu pre študentov na úhradu nákladov na platene školného. Navrhuje sa, aby § 4 o správe fondu v článku I nadobudol účinnosť dňom vyhlásenia zákona z dôvodu potreby zabezpečenia správy fondu tak, aby už od 1. septembra 2005 správca fondu vykonával zo zákona vyplývajúce činnosti. Správca fondu bude poskytovať zákonom nárokovateľné pôžičky na úhradu školného. V článku II, v ktorom je návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa upravujú predovšetkým ustanovenia o školnom za vysokoškolské štúdium a sociálna podpora študentov a sociálne služby spojené so štúdiom (najrozsiahlejšiu časť tvoria ustanovenia o sociálnom štipendiu). Súčasťou článku II sú aj ustanovenia upravujúce zrovnoprávnenie postavenia súkromných vysokých škôl zrovnoprávnením ich financovania a so zrovnoprávnením súvisiacich povinností. Vzhľadom k týmto ustanoveniam sú predložené 3 varianty článku II: Variant A – financovanie súkromných vysokých škôl, pričom sa kráti dotácia poskytovaná súkromnej vysokej škole zo štátneho rozpočtu, ak vyberá školné prevyšujúce trojnásobok základu, o celú túto prevyšujúcu sumu za každého študenta. Variant B – plné financovanie súkromných vysokých škôl, pričom sa dotácia nekráti a variant C – súčasný stav, teda možnosť financovania súkromných vysokých škôl zo štátneho rozpočtu, bez zákonného nároku.  Zvyšnú časť článku II tvoria najmä návrhy ustanovení legislatívnotechnického charakteru, ktoré nadväzujú na schválenú novelu vysokoškolského zákona č. 528/2003 Z. z., a ktoré najmä upravujú číselné odkazy na tie ustanovenia v texte zákona, ktoré sa v citovanej novele na základe presunov a doplnení  ustanovení odsekov prečísľovali. Ustanovuje aj zavedenie registra vysokoškolských učiteľov, obsahuje aj úpravy nadväzujúce na ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov. V článku III je novela zákona č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v znení neskorších predpisov, ktorá posilňuje jeho sociálny charakter. V článku IV sa novelizuje zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa vytvárajú legislatívne podmienky na vyššie platové ocenenie mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl úpravou výšky tarifného platu v sume najvyššej platovej tarify ustanovenej pre príslušnú platovú triedu. V článku V sa zabezpečuje vydanie úplného znenia zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktoré je potrebné v záujme prehľadnosti pri jeho uplatňovaní. V článku VI sa upravuje účinnosť navrhovaného zákona.

	Návrh oproti súčasnému stavu prináša viaceré zmeny: Okrem doterajšieho (upraveného) systému pôžičiek podľa zákona 200/1997 Z. z. umožňuje aj poskytovanie nárokovateľnej pôžičky na úhradu nákladov na platenie školného, upravuje jej výšku (viaže sa na výšku školného), úroky, lehoty splatnosti, podmienky jej čerpania a pod. Vytvára podmienky na možnosti prevzatia záväzkov iným dlžníkom, a to aj štátom (možnosť vyhlásiť vládny program splácania pôžičiek pre určené skupiny dlžníkov, a to najmä pre osoby vykonávajúce práce vo verejnom záujme a i.). Ďalej návrh vytvára priestor na spolupodieľanie sa študentov na nákladoch na štúdium prostredníctvom školného, ktoré zvýši ich pocit zodpovednosti za výsledky štúdia v nárokoch na seba aj na kvalitu vzdelávania a bude znamenať aj určitý finančný prínos pre vysoké školstvo. Náklady na školné sú vyvážené okrem možností čerpania pôžičiek z pôžičkového fondu pre študentov podľa tohto návrhu zákona a štipendií z vlastných zdrojov vysokej školy systémom sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom, osobitne so systémom sociálnych štipendií viazaným na priemerné náklady študenta a na príjem spoločne posudzovaných osôb. Okrem toho budú môcť predovšetkým žiadatelia zo sociálne slabšieho prostredia, ako aj občania so zmenenou pracovnou schopnosťou, poberať výhodné pôžičky z existujúceho Študentského pôžičkového fondu podľa zákona č. 200/1997 Z. z., ktorý zostane zachovaný. Upravená je aj možnosť poskytovania štipendií a pôžičiek vysokou školou zo štipendijného fondu vysokej školy, do ktorého plynie aj 30 % finančných prostriedkov  z príjmov zo školného.   

Významnou výhodou pôžičkového systému podľa návrhu zabezpečovaného verejnou inštitúciou je práve citlivosť splátok na vývoj príjmu dlžníka, ako aj existencia jednej spoločnej rizikovo diverzifikovanej skupiny dlžníkov (na rozdiel od modelu so zapojením komerčných bánk, ktoré by odčerpali len bonitných klientov a štát by bol povinný poskytovať úvery, i keď drahšie, rizikovejším klientom). 

Nasledujúca tabuľka predstavuje príklad možných priemerných mesačných splátok pri rôznych výškach priemerného školného, dĺžkach splatnosti a úrokových sadzbách, ak si študent splácanie odloží na obdobie po skončení štúdia. Ukazuje, že mesačné splátky by nemali predstavovať významné bremeno. Zahraničné štúdie uvádzajú, že splátky nad 18% bežného príjmu predstavujú nezvládnuteľné bremeno, v Slovenskej republike navrhujeme ako horný limit 10%, pričom ak príjem nedosahuje výšku minimálnej mzdy, stanoví sa nulová splátka. Tabuľka obsahuje v prvom stĺpci výšku úrokovej sadzby.

Tabuľka 1: Priemerné mesačné splátky úveru
 	5ročné štúdium		 	 	
 	ročné školné	8 000	11 000	14 000	
 	počet rokov splácania	10	10	10	
4%	mesačná splátka	457 Sk	629 Sk	800 Sk	
5%	mesačná splátka	494 Sk	679 Sk	864 Sk	
6%	mesačná splátka	533 Sk	733 Sk	933 Sk	
7%	mesačná splátka	575 Sk	791 Sk	1 007 Sk	
 	5ročné štúdium	 	 	 	
 	ročné školné	8 000	11 000	14 000	
 	počet rokov splácania	15	15	15	
4%	mesačná splátka	334 Sk	459 Sk	585 Sk	
5%	mesačná splátka	368 Sk	506 Sk	645 Sk	
6%	mesačná splátka	405 Sk	557 Sk	709 Sk	
7%	mesačná splátka	445 Sk	612 Sk	780 Sk	

Podľa súčasného znenia zákona sa sociálna podpora študentov realizuje cez sociálne štipendiá a dotáciu ubytovacích a stravovacích služieb v študentských domovoch. Študent denného štúdia má nárok na sociálne štipendium v diferencovanej výške v závislosti od výšky príjmu na osobu v rámci okruhu spoločne posudzovaných osôb. Zároveň sa priame náklady študenta súvisiace so štúdiom znižujú o výšku štátnej dotácie, ak je študent ubytovaný v zariadení, ktoré dostáva štátnu dotáciu. Sociálne štipendium v súčasnom systéme poberalo v zimnom semestri akademického roku 2004/2005 iba 10,45 percent študentov dennej formy štúdia. Maximálna výška sociálneho štipendia predstavuje 2000 Sk. Priemerná výška poskytnutých štipendií predstavovala v roku 2003  necelých 2000 Sk. V roku 2003 bolo v dotovaných študentských domovoch ubytovaných 46 percent študentov denného štúdia, ktorých je približne 100 000. Priemerná výška dotácie na jedného ubytovaného študenta dosahovala 1100 Sk mesačne. Maximálna suma podpory zo strany štátu sa teda pohybuje v blízkosti 3 100 Sk. Treba však poznamenať, že prideľovanie ubytovania sa deje na základe kritérií, ktoré nie nutne zabezpečujú ubytovanie sociálne odkázaným študentom. Systém je tak z hľadiska redistribúcie netransparentný a neefektívny. Navyše, nie je v systéme zabudovaná motivácia k zvyšovaniu efektívnosti a kvality poskytovania ubytovacích služieb študentskými domovmi.

Navrhovaný systém sociálnych štipendií má výrazne zvýšiť výšku podpory študentov zo sociálne slabšieho zázemia, výrazne zvýšiť celkový podiel študentov poberajúcich sociálne štipendium a  zvýšiť adresnosť a transparentnosť systému lepším prerozdelením zdrojov vyčlenených na rovnaký účel v predchádzajúcom období. Očakáva sa aj oživenie trhu s ubytovacími službami, v dôsledku čoho by mal vzniknúť tlak na efektívnosť poskytovania ubytovacích služieb študentskými domovmi s priaznivým dopadom na cenu ubytovacích služieb.

Sociálne štipendiá sa v novele navrhujú riešiť nasledovne: zavádza sa pojem „priemerné náklady študenta denného štúdia súvisiace so štúdiom“, za ktoré sa pre študenta študujúceho do vzdialenosti 30 km od svojho bydliska pokladá suma životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (v súčasnosti je to 4 580 Sk) a pre študentov študujúcich vo väčšej vzdialenosti od svojho bydliska 1,5 násobok tejto sumy (6 870 Sk). Pri posudzovaní nároku na sociálne štipendium pre konkrétneho študenta sa určí suma životného minima pre osoby spoločne posudzované so študentom (teda pre jeho rodinu). Ak skutočný príjem týchto spoločne posudzovaných osôb a študenta nedosiahol toto životné minimum, študent má nárok na sociálne štipendium v plnej výške priemerných nákladov (teda 4 580 Sk resp. 6 870 Sk). Ak skutočný príjem túto hranicu presahuje, za každú korunu prebytku príjmu nad minimom sa štipendium znižuje o hodnotu tzv. príjmového koeficientu, ktorým je číslo menšie alebo rovné 0,8. Zavedenie príjmového koeficientu má za cieľ znížiť demotivačné účinky sociálneho štipendia na snahu rodiny o zvyšovanie svojich príjmov. Čím nižší je príjmový koeficient, tým väčší okruh študentov bude mať nárok na sociálne štipendiá. Predpokladá sa nastavenie príjmového koeficientu na úroveň, pri ktorej by sociálne štipendium poberalo približne 30 % študentov denného štúdia. Ak sú v rodine dvaja a viac vysokoškolských študentov, je v tomto návrhu spôsob výpočtu výšky sociálneho štipendia pre prípady takýchto študentov taký, že výška sociálneho štipendia študenta je veľmi podstatne vyššia, než v predošlých návrhoch.  

Upravené znenie návrhu zákona schválené vládou 26. mája 2004 prinieslo významné zmeny najmä vo zvýšení vymedzenia priemerných nákladov študenta súvisiacich so štúdiom, ak je sídlo jeho vysokej školy vzdialené 30 km a viac od jeho bydliska z 1,2 násobku životného minima na 1,5 násobok životného minima, čo má za následok zvýšenie sociálneho štipendia i hranice jeho poberania u dochádzajúcich študentov, ďalej zvýšenie kompetencii študentských častí akademických senátov verejnej vysokej školy a fakulty, ktoré majú právo „veta“ pri schvaľovaní použitia finančných prostriedkov zo školného v súvislosti so schvaľovaním návrhu rozpočtu verejnej vysokej školy (fakulty). Posilnenie sledovania kvality jednotlivých vzdelávacích činností vysokej školy sa upravuje oprávnením Akreditačnej komisie vysielať odborníka, ktorý má právo zúčastňovať sa týchto vzdelávacích činností, vrátane štátnych skúšok a má oprávnenie zúčastniť sa aj na ich neverejnej časti. 

Ročnú výšku školného v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 možno určiť v rozpätí od nuly po trojnásobok základu. V záujme ochrany študentov pred prípadným neúmerným zvýšením  školného od akademického roku 2007/2008 sa školné, ktoré v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 nedosahuje výšku 50 % základu, zvyšuje na hodnotu 50 % základu, a to až do vyčerpania štandardnej dĺžky štúdia. Ochranné opatrenie proti neúmernému zvyšovaniu školného prijatých študentov sa týka všetkých študentov študijných programov, ktorým sa výška školného vyjadrená v násobkoch základu pre študenta počas štandardnej dĺžky štúdia daného študijného programu nemení (§92 ods. 3, 4, 11), ako aj študentov študijných odborov zriadených podľa predchádzajúcich predpisov, ktorým sa výška školného určená na začiatku akademického roku 2005/2006 vyjadrená v násobkoch základu nemení počas celého obdobia štúdia príslušného študijného odboru. Významné sú  návrhy ustanovení, ktoré umožnia  vyššie platové ocenenie mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl aj úpravou priznania tarifného platu v sume najvyššej platovej tarify ustanovenej pre príslušnú platovú triedu. 

Predkladaný návrh prináša ďalšiu veľmi významnú zmenu. Oproti predošlým návrhom, ktoré počítali zo zrušením, zostáva zachovaný existujúci Študentský pôžičkový fond zriadený zákonom č. 200/1997 Z. z., z ktorého si môžu požičiavať na náklady spojené so štúdiom (okrem nákladov na školné) najmä tí, ktorí to najviac potrebujú. Návrh novely uvedeného zákona v článku III utvoril najmä pre nich väčší priestor. Novou zmenou je aj návrh na vytvorenie registra vysokoškolských učiteľov, vypustenie niektorých ustanovení, ktoré už boli novelizované v zákone č. 5/2005 Z. z. Vzhľadom na rozdielny postoj k návrhom na ustanovenia prinášajúce zrovnoprávnené financovanie súkromných a verejných vysokých škôl (financovanie súkromných vysokých škôl je v súčasnosti právne možné, ale nie nárokovateľné), sa predkladajú vyššie uvedené tri varianty článku II tohto návrhu. 

	Návrh zákona pozitívne ovplyvňuje celkovú finančnú situáciu verejných vysokých škôl. 
	Návrh zákona nemá environmentálny vplyv a ani priamy vplyv na zamestnanosť.

	Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými právnymi predpismi Slovenskej republiky. Nie je v rozpore so žiadnymi medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Finančne významný vplyv majú nasledovné ustanovenia z návrhu zákona:
•	zavedenie školného
•	úprava sociálnych štipendií
•	úprava odmeňovania

Zavedenie školného
Konkrétne vyjadrenie predpokladaných výnosov zo školného pre akademický rok 2005/2006 je nasledovné: Návrh zákona predpokladá plošné zavedenie školného s účinnosťou od akademického roku 2005/2006. Zákon upravuje minimálnu a maximálnu hranicu školného v závislosti od priemerných nákladov poskytovaných na jedného študenta zo štátneho rozpočtu. Do konca akademického roku 2006/2007 je minimálnou hranicou školného 0 Sk a maximálnou hranicou trojnásobok základu, po tomto dátume sa minimálna hranica zvyšuje na 50 % základu. 
Pri predpokladanom počte 150 000 študentov v akademickom roku 2005/2006 a priemernom školnom na úrovni 11 tis. Sk bude výnos zo školného predstavovať približne 1,65 mld. Sk. Z toho najmenej 412.5 mil. Sk musia vysoké školy použiť na štipendiá (mimo sociálnych štipendií krytých zo štátneho rozpočtu) a prípadne pôžičky študentom poskytované vysokou školu.

Tabuľka č. 2: Predpokladaný príjem VŠ zo školného (v Sk)
Školné	Príjem VŠ  - ročne (stále ceny)	
          8 000    	   1 200 000 000    	
        11 000    	   1 650 000 000    	
        14 000    	   2 100 000 000    	

Pokiaľ ide o financovanie pôžičiek na školné, jeho vplyv na štátny rozpočet ilustruje tabuľka č. 3. Do deficitu verejných financií by sa v budúcnosti započítavali len nesplácané pôžičky.

Tabuľka č. 3: Nároky na štátny rozpočet (v mil. Sk) – na 1 rok, v období nabiehania systému, v dnešných cenách
	Priemerné školné			
Počet poberateľov	8 000	11 000	14 000	
40 000	320	440	560	
60 000	480	660	840	
80 000	640	880	1 120	

Tabuľka č. 4: Nároky na štátny rozpočet  (v mld. Sk) – rovnovážny stav
	Priemerné školné			
Počet poberateľov	8 000	11 000	14 000	
40 000	2,6	3,6	4,5	
60 000	4,4	6,1	7,7	
80 000	5,9	8,1	10,3	

Scenáre počtu poberateľov boli stanovené na základe predpokladu, že sa reformou „internalizuje“ istá časť súčasných externých študentov tak, že celkový počet študentov denného štúdia dosiahne 120 000 (nárast o 20%), z ktorých tretina, polovica, resp. dve tretiny požiadajú o úver vo výške priemerného školného.

Pri výpočte vplyvu na štátny rozpočet v rovnovážnom stave sa vychádzalo z predpokladu, že študenti budú čerpať úver s 10-ročnou splatnosťou s úrokom 5%, pričom si požiadajú o odklad splácania na obdobie po skočení štúdia a splátky budú splácať v riadnom čase a v plnej výške.

Úprava sociálnych štipendií

Náklady na sociálne štipendiá sa odhadujú vo výške 900 mil. Sk. Krytie týchto nákladov sa má dosiahnuť v rámci existujúcich zdrojov presunom časti finančných prostriedkov doteraz používaných na dotáciu študentských domovov.

Úprava odmeňovania

Novela zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov uvedená v článku IV, ktorou sa s účinnosťou od 1. septembra 2005 navrhuje uplatniť osobitný spôsob určenia tarifného platu vysokoškolského učiteľa, má dopad na verejné financie.

Predpokladaný dopad navrhovaného spôsobu určenia tarifného platu vysokoškolským učiteľom v štátnych a verejných vysokých školách ( 11 354 zamestnancov) vrátane odvodov do poistných fondov predstavuje v roku: 

- 	2005 (za štyri mesiace)    . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . .	152, 266 mil. Sk
	z toho v kapitole: 
	Ministerstva školstva SR (verejné vysoké školy)	147,011 mil. Sk
	Ministerstva zdravotníctva SR 	    2,027 mil. Sk
	Ministerstva vnútra SR 	    0,416 mil. Sk
	Ministerstva obrany SR 	    2,812 mil. Sk
	
-	2006        . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .		470, 503 mil. Sk
    	z toho v kapitole: 
	Ministerstva školstva SR (verejné vysoké školy)	454,264 mil. Sk
	Ministerstva zdravotníctva SR 	    6,262 mil. Sk
	Ministerstva vnútra SR 	    1,287 mil. Sk
	Ministerstva obrany SR 	    8,690 mil. Sk

- 	2007        . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	 496, 312 mil. Sk
    	z toho v kapitole: 
	Ministerstva školstva SR (verejné vysoké školy)	479,177 mil. Sk
	Ministerstva zdravotníctva SR 	    6,603 mil. Sk
	Ministerstva vnútra SR 	    1,362 mil. Sk
	Ministerstva obrany SR 	    9,170 mil. Sk

- 	2008        . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	 521, 121 mil. Sk
    	z toho v kapitole: 
	Ministerstva školstva SR (verejné vysoké školy)	503,131 mil. Sk
	Ministerstva zdravotníctva SR 	    6,936 mil. Sk
	Ministerstva vnútra SR 	    1,429 mil. Sk
	Ministerstva obrany SR 	    9,625 mil. Sk
	
Kvantifikácia zohľadňuje zaradenie vysokoškolských učiteľov k 1.1.2005, resp. k 1.3.2004 so zohľadnením zmien vykonaných v priebehu roku 2004 (delimitácia zamestnancov) na základe predložených údajov z jednotlivých rezortov. Výdavky sú zabezpečené v návrhu verejného  rozpočtu na roky 2005 až 2007 (resp. 2008) a budú kryté zo zdrojov jednotlivých zamestnávateľov.

Navrhovaný zákon nemá vplyv na životné prostredie. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI

návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:

 	Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona:

Návrh zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám     
    a Európskej únii:

a)	Problematika návrhu zákona nie je predmetom Zmluvy o pristúpení, Aktu o podmienkach pristúpenia a Príloh k aktu o podmienkach pristúpenia,

b)	bezpredmetné.

4. Problematika návrhu zákona:
a)	 
b) nie je upravená
c)
d) nie je upravená

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné  vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu zákona s právom ES/EÚ. 

6. Gestor:

	bezpredmetné.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:
	
Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili zahraniční experti.

II. Osobitná časť

K čl. I

K § 1 a 2

	Návrh zákona upravuje poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl na úhradu nákladov na školné platené za štúdia na vysokej škole v SR alebo na úhradu obdobných nákladov v zahraničí. Pre účely tohto zákona oba druhy nákladov sa označujú termínom „školné“. Súhrn finančných zdrojov určených na tento účel tvoria pôžičkový fond pre študentov (názov sa odlišuje, aby nedošlo v praxi k prípadnej zámene so Študentským pôžičkovom fonde podľa zákona č. 200/1997 Z. z.) .

K § 3

	Návrh predpokladá, že zdrojmi pôžičkového fondu pre študentov, ktoré možno použiť len na poskytovanie pôžičiek, budú finančné prostriedky poskytnuté zo štátneho rozpočtu, splátky poskytnutých pôžičiek, finančné prostriedky získané z darov a príspevkov, príjmy zo zmluvných sankcií, ako aj príjmy z poplatkov a náhrad podľa zmluvných podmienok. Finančné prostriedky fondu budú uložené na osobitnom účte ministerstva v súlade so zákonom č.291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici.

K § 4

	Návrh zákona zveruje správu fondu právnickej osobe. Právnickú osobu založí štát, alebo sa správcom stane niektorá z existujúcich právnických osôb založená štátom. Táto štátom založená právnická osoba označená ako „správca fondu“ spravuje fond na základe zmluvy o správe fondu. Zmluvu o správe fondu uzavrie MŠ SR v mene štátu s touto právnickou osobou (správcom). Pred uzavretím zmluvy o správe fondu je potrebné vyjadrenie Ministerstva financií SR k zmluve. Návrh zákona vymedzuje náležitosti zmluvy o správe fondu. Všeobecné obchodné podmienky pre poskytovanie pôžičiek študentom vydáva správca po schválení MF SR. Náklady na správu fondu sa uhrádzajú zo štátneho rozpočtu, pričom sa pri stanovení ich výšky a ich vynakladaní dodržiava zásada hospodárnosti v súlade s príslušnými všeobecne záväznými právnymi predpismi. Na správu fondu je nutné vynaložiť finančné prostriedky bez ohľadu na to, kto ju bude spravovať. Kontrolu správy fondu vykonáva dozorná rada, ktorá má päť členov  a vymenúva ich minister školstva. Z nich po jednom navrhujú Slovenská rektorská konferencia, Rada vysokých škôl a Študentská rada vysokých škôl. Dozorná rada má oprávnenie kontrolovať správu fondu (súlad výkonu správy so zmluvou, s príslušnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, hospodárnosť nakladania s prostriedkami štátneho rozpočtu, atď.) 

K § 5

	Návrh zákona špecifikuje podmienky, za ktorých možno získať pôžičku.

K § 6

	Návrh zákona upravuje spôsob a termín podávania žiadostí o poskytnutie pôžičky. Je v súlade so zákonom na ochranu osobných údajov. Zmluvu o pôžičke so žiadateľom uzatvára správca. Študent verejnej vysokej školy podáva žiadosť pri zápise na štúdium na verejnej vysokej škole, na ktorú správca prevádza objem finančných prostriedkov zodpovedajúci celkovej výške poskytnutých pôžičiek v dvoch rovnakých splátkach v dvoch termínoch. Študentovi súkromnej vysokej školy a vysokej školy v zahraničí sa prevádzajú zapožičané finančné prostriedky na bankový účet. Keďže pôžička je určená na úhradu školného za celý akademický rok, je stanovený jeden termín o jej požiadanie na začiatku akademického roka. 

K § 7

	Cieľom tohto ustanovenia je vymedzenie obsahu a podmienok platnosti zmluvy o pôžičke vrátane identifikačných a osobných údajov.

K § 8

	Návrh zákona ustanovuje výšku pôžičky a obdobie, na ktoré pôžičku možno poskytnúť. Zákon umožňuje poskytnúť študentskú pôžičku študentovi študujúcemu napr. na dvoch vysokých školách súčasne, na každý rok štúdia v zákonom stanovenej výške, teda napr. spolu dvojnásobok. Samozrejme, ak však bude úspešne študovať na dvoch školách po päť akademických rokov, „vyčerpá“ si limit desiatich akademických rokov za týchto päť akademických rokov štúdia. 

K § 9

	Návrh zákona určuje spôsob  ustanovenia úrokovej sadzby v prípade pôžičky ako pevnú alebo pohyblivú s presným vymedzením momentu jej zmeny z pevnej na pohyblivú, ako aj zabezpečenie poskytnutej pôžičky ručiteľom.

K § 10

	Návrh predpokladá aj ustanovenie výšky a mechanizmu určenia mesačnej splátky pôžičky, ako aj podmienky pre jej stanovenie. Ak má dlžník preukázateľne jednoročný príjem najviac vo výške dvanásťnásobku minimálnej mzdy alebo nižší, v určenom nasledujúcom období jedného roka nemusí pôžičku splácať. V tom prináša návrh významnú sociálnu ochranu dlžníka.

K § 11

	Navrhované ustanovenie upravuje práva a povinnosti dlžníka vrátane lehoty splatnosti pôžičky. Obdobie nulovej mesačnej splátky sa nezapočítava do plynutia lehoty splatnosti. Návrhom upravená nulová mesačná splátka je tiež splátka pôžičky.

K § 12

	Cieľom tohto ustanovenia je zavedenie možnosti prevzatia dlhu dlžníka voči fondu inou osobou na základe vzájomnej dohody medzi správcom fondu a osobou, ktorá má záväzky prevziať. Ide tu o prevzatie dlhu podľa § 531 ods. 2 Občianskeho zákonníka. Prevzatím dlhu nový dlžník preberá dlh vedľa pôvodného dlžníka, nie namiesto neho. Ide o tzv. kumulatívnu intercesiu, pri ktorej k pôvodnému dlžníkovi pristupuje nový dlžník. Veriteľ môže požadovať splnenie od ktoréhokoľvek dlžníka.

	Návrh zákona pritom predpokladá aj uplatnenie programu vlády Slovenskej republiky v prípade splácania pôžičiek určenými skupinami dlžníkov. Umožňuje, aby Slovenská republika splatila dlh určeným skupinám dlžníkov za stanovených podmienok. Umožňuje sa splatenie celého dlhu alebo jeho časti za určenia podmienok, ktoré musí dlžník splniť, určeným skupinám dlźníkov. Program sa môže vzťahovať napríklad na skupiny dlžníkov pracujúcich vo verejnej alebo štátnej službe, alebo mladých učiteľov, ktorých je nedostatok a je záujem ich stabilizovať.   

K § 13

	Návrh umožňuje aj dodatočné zvýšenie pôžičky, ak sú splnené podmienky na jej poskytnutie, a to uzavretím dodatku k zmluve o pôžičke.

K § 14

	Umožňuje sa postúpiť pohľadávky vzniknuté z poskytovania pôžičiek tretím osobám.

K § 15

	Návrh zákona predpokladá, že výkon dohľadu nad správou fondu bude vykonávať Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Ministerstvo školstva Slovenskej republiky.

K § 16

	Ustanovenie umožňuje poskytovať pôžičku aj študentom, ktorí študujú v študijnom odbore podľa doterajších predpisov.

K čl. II

Súčasťou článku II sú aj ustanovenia upravujúce zrovnoprávnenie postavenia súkromných vysokých škôl zrovnoprávnením ich financovania a so zrovnoprávnením súvisiacich povinností. Vzhľadom k týmto ustanoveniam sú predložené 3 varianty článku II: Variant A – financovanie súkromných vysokých škôl, pričom sa znižuje dotácia poskytovaná súkromnej vysokej škole, ak vyberá školné prevyšujúce trojnásobok základu, o celú túto prevyšujúcu sumu za každého študenta. Variant B – plné financovanie súkromných vysokých škôl, pričom sa dotácia nekráti a variant C – bez nárokového financovania súkromných vysokých škôl.

VARIANT A: financovanie súkromných vysokých škôl – platia návrhy všetkých bodov

VARIANT B: plné financovanie súkromných vysokých škôl – platia návrhy všetkých bodov okrem bodu 56

VARIANT B: bez financovania súkromných vysokých škôl – neplatia návrhy tučne vytlačených bodov – č. 24, 25, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 59, 61

K bodu 1
Predĺženie termínu ustanovenia akademických orgánov na novozriadenej verejnej vysokej škole zo 6 mesiacov na 12 si vynucuje prax, lebo doterajšie obdobie je nepostačujúce (Ak je napr. verejná vysoká škola zriadená k 1. januáru s vyučujúcimi uzatvára pracovný pomer až k 1. septembru.) Ide o určenie hornej hranice lehoty. Keďže štatutárny orgán novozriadenej vysokej školy musí zabezpečiť všetky práce pripravujúce činnosť novej verejnej vysokej školy v období, keď ešte nie sú ustanovené orgány akademickej samosprávy, musí mať kompetencie rozhodovať aj vo veciach, v ktorých podľa zákona na verejnej vysokej škole je potrebný súhlas alebo vyjadrenie akademických orgánov. Štatutárny orgán tak bude rozhodovať aj bez tohto súhlasu alebo vyjadrenia, avšak zodpovedá sa z celého rozsahu činností ministrovi školstva, ktorý ho výkonom tejto funkcie poveril. 

K bodu 2, 12
Ustanovením sa zvyšuje kompetencia študentských častí akademických senátov verejnej vysokej školy a fakulty, ktoré majú právo „veta“ pri schvaľovaní použitia finančných prostriedkov zo školného v súvislosti so schvaľovaním návrhu rozpočtu verejnej vysokej školy (fakulty).

K bodu 3
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na § 40 ods. 2 zákona č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.), z ktorého vyplýva, že študentská časť akademického senátu navrhuje na vymenovanie ministrovi jedného člena správnej rady.

K bodu 4
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na § 102 ods. 2 a ods. 3 zákona č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.), v ktorom sa uskutočnili presuny ustanovení odsekov, na základe ktorých je potrebné upraviť aj odkazy na ne. 

K bodom 6, 7, 30, 43, 60, 71
Ide o legislatívno-technickú úpravu vnútorných odkazov v nadväznosti na vykonané zmeny, najmä na rozčlenenie § 92.

K bodom 5, 10
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na novelizáciu tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne. 

K bodom 8, 9
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.) a novelu ustanovení uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodom 11, 13, 17, 19, 26, 31, 32, 36
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.). Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodu 14
Ustanovuje sa, za akých podmienok môže všeobecná nemocnica alebo špecializovaná nemocnica ako zdravotnícke zariadenie, ak je výučbovým zariadením vysokej školy, používať názov univerzitná alebo fakultná. Názov „univerzitná“ je viazaný len na prípravu študentov na zdravotnícke povolanie „lekár“, tak, ako je to vo svete bežnou praxou. Názov „fakultná“ je viazaná na prípravu študentov na ostatné zdravotnícke povolania. Názvy „univerzitná lekáreň“, alebo „fakultná lekáreň“ sa neupravujú v tomto zákone, lebo tieto názvy je možné si uplatniť ako obchodné meno podľa iných všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich zdravotnícku problematiku. 

K bodu 15
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.) - odstránenie chyby. Ide o doplnenie pôvodného odseku v zákone č. 131/2002 Z. z., ktorý bol omylom vypustený  v zákone č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.). Omyl nastal tým, že v NR SR sa na základe pozmeňovacieho návrhu vypustil navrhovaný bod o prevode poľnohospodárskej pôdy do vlastníctva verejnej vysokej školy, ktorým sa v skutočnosti aj právne zachoval pôvodný stav, avšak pozmeňovací návrh súčasne neobsahoval aj vypustenie bodu o vypustení pôvodného odseku o zachovaní nájomného vzťahu. 

K bodom 16, 18 
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na novelizáciu tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodom 20, 21
Prax potvrdila, že lehota 6 mesiacov na celý proces konania (aj po odpočítaní prípadného  prerušenia konania), je nesplniteľná. Problém je jednak v základnej dĺžke lehoty na vyjadrenie vlády, keďže v 6 mesiacoch je zahrnuté aj 5 mesačná lehota na vyjadrenie Akreditačnej komisie,  ktorá začína plynúť až od obdržania úplných podkladov (doplnení, spresnení a pod.), a za 1 mesiac nie je možné zvládnuť na úrovni MŠ SR všetky ostatné úkony pred odovzdaním žiadosti Akreditačnej komisii ako aj po doručení vyjadrenia komisie (napr. zaevidovanie, posúdenie, odoslanie žiadosti a podkladov komisii, potom vypracovanie materiálu k štátnemu súhlasu na rokovanie vlády SR, jeho vnútorné a medzirezortné pripomienkovanie, doručenie do vlády SR, jeho zaradenie na rokovanie vlády SR a pod.). Doteraz trvá proces od prijatia žiadosti na MŠ SR do udelenia štátneho súhlasu minimálne jeden rok a niekoľko týždňov, resp. mesiacov. 
Zákonom stanovená lehota na vyjadrenie Akreditačnej komisie v trvaní 5 mesiacov je minimálna, a vzhľadom na množstvo práce, ktorou je komisia zavalená, jej neumožňuje vo väčšine prípadov dodržať túto lehotu (ide najmä o súčasné a najbližšie obdobie, kedy musí komisia uskutočniť množstvo práce súvisiace s transformáciou študijných odborov na študijné programy ako aj vzhľadom na množstvo žiadostí o zriadenie súkromných vysokých škôl). Preto sa navrhuje ešte možnosť predĺženia lehoty na rozhodnutie vlády, a to najviac o 3 mesiace. 
Navrhované predĺženie lehôt sa považuje za minimálne.

K bodu 22
Ide o úpravu napravujúcu súčasný stav, ktorý vznikol tým, že podľa tohto zákona č. 131/2002 Z. z. vznikajú súkromné vysoké školy na základe štátneho súhlasu vlády SR, ale zoznam súkromných vysokých škôl v prílohe, ktoré existovali v čase prijatia citovaného zákona, obsahoval len jednu vysokú školu, ktorá vznikla zriadením zákonom podľa doterajších predpisov (zákona č. 172/1990 Zb. v znení zákona č. 324/1996 Z. z.). Ak by mali byť súčasťou prílohy aj súkromné vysoké školy vznikajúce štátnym súhlasom, musel by sa zoznam v prílohe k tomuto zákonu vždy novelizovať pri vzniku alebo zániku súkromnej vysokej školy, a tým by sa stratil pôvodne sledovaný efekt zjednodušeného vzniku súkromných vysokých škôl bez legislatívneho procesu a zároveň by vznikali zbytočné finančné náklady a zbytočne by sa zaťažovali legislatívne orgány. Zoznam uvedených súkromných vysokých škôl teda nemusí byť uvedený v zákone. Spolu sa môžu publikovať tieto súkromné vysoké školy ako aj súkromná vysoká škola zriadená zákonom. Doklad o štátnom súhlase podpísaný predsedom vlády sa t. č. uverejňuje vo Vestníku SR.

K bodu 23
Ide o legislatívnotechnickú úpravu z dôvodu prechodu kompetencií ministerstva na ministra v zákone č. 528/2003 Z. z., ktoré v ňom neboli upravené.

K bodom 24, 25, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 59, 61
Ustanovenia umožňujú zrovnoprávniť postavenie súkromných vysokých škôl s verejnými vysokými školami aj v ich financovaní. Upravujú aj ustanovenia s týmto financovaním súvisiace. 

K bodu 27 
Ustanovenie zaväzuje vysokú školu aj externú vzdelávaciu inštitúciu, aby v individuálnej dohode o doktorandskom štúdiu doktoranda, ktorú uzatvára vysoká škola s externou vzdelávacou inštitúciou, sa riešili aj finančné náležitosti. Vysoká škola dostáva od ministerstva aj dotáciu na náklady spojené so štúdiom doktoranda. Keďže doktorand, ktorý sa prihlásil na tému dizertačnej práce vypísanej externou vzdelávacou inštitúciou, vykonáva vedeckú časť doktorandského štúdia a s vysokou školou dohodnuté povinnosti študijnej časti doktorandského štúdia  v externej vzdelávacej inštitúcii, patrí EVI aj primeraná časť týchto dotácií. Predmetom dohody je aj spôsob určenia tejto primeranej časti, ako aj časti školného, ktoré vysoká škola od doktoranda vyberie a poskytne externej vzdelávacej inštitúcii. 

K bodu 28 
Ide o upresnenie textu.

K bodu 29
Ide o doplnenie textu v súlade s antidiskriminačným zákonom.

K bodom  33, 34
V nadväznosti na novelizáciu ustanovení § 92 zákona č. 131/2002 Z. z. v tomto článku je nezaplatenie školného oprávneným dôvodom na vylúčenie zo štúdia, na základe ktorého sa študentovi skončí štúdium. V bode 34 treba uskutočniť legislatívnotechnické zmeny na základe vloženia textu v novom písmene.

K bodu 35
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené.

K bodu 37
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené. Zákon teraz uvádza základné údaje, ktoré sú na diplome, s určitou možnosťou vysokej školy rozšíriť ich v rozsahu § 73. Je v kompetencii vysokej školy rozsah ich uplatnenia (napr. dátum a miesto narodenia sa na mnohých diplomoch svetových univerzít neuvádzajú). Ochrana sa zabezpečuje napr. matričným číslom.

K bodu 38
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené.

K bodu 39
V nadväznosti na nové ustanovenia o sociálnych štipendiách v tretej hlave v tomto článku je potrebné rozšíriť aj povinnosti študenta pravdivo a v primeranej lehote preukázať zmeny v rozhodujúcich skutočnostiach, ktoré majú vplyv na nároky na toto štipendium. 

K bodu 40
Ide o umožnenie prístupu vysokých škôl do centrálneho registra bez zbytočných obmedzení pri zachovaní zásad dodržiavania ochrany osobných údajov.

K bodu 41
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov. Dátum narodenia sa vzťahuje aj na občanov SR, nielen na cudzincov.

K bodu 42
V súlade so zákonom na ochranu osobných údajov musí byť spracovanie údaju o študijných výsledkoch v registri študentov upravené zákonom.

K bodu 44
Ide o legislatívnotechnickú úpravu v súvislosti s novelou zákona č. 131/2002 Z. z. v článku V zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti...., kde bol upravený § 35 zákona č. 131/2002 Z. z.

K bodu 45
Ide o legislatívnu úpravu v súvislosti s novelou zákona č. 5/2005 Z. z., kde došlo k vypadnutiu textu ešte v legislatívnom procese.
 
K bodu 46
Register vysokoškolských učiteľov (vysokej školy aj centrálny) je potrebný na účely evidencie učiteľov, štatistické účely, rozpočtové účely a na účely podľa § 80a ods. 1. Ustanovenie upravuje jeho vznik, účely, obsah, podmienky prístupu k nemu, spôsob práce s registrom ako aj povinnosti vysokej školy pravdivo a načas zaznamenať v ňom zmeny. Podľa odseku 4 poskytujú vysoké školy údaje najmä k dohodám na účely mestskej hromadnej dopravy, autobusovej a železničnej dopravy, knižnice a pod.  

K bodu 47
Ide o nápravu chyby vzniknutej v  zákone č. 5/2005 Z. z., kde je zavedený nový odkaz 40a na nový do publikovania uvedeného zákona v zákone č. 131/2002 Z. z. ešte neuvedený právny predpis, avšak odkaz označený 40a je už v zákone č. 131/2002 Z. z. použitý s poznámkou pod čiarou na iný právny predpis.

K bodu 48
Táto kompetencia sa upravuje Akreditačnej komisii preto, aby pobočka zahraničnej vysokej školy mohla svojim študijným programom prineseným zo zahraničia uplatniť svoje know-how, teda uplatniť v SR práve to, čo ju odlišuje od vysokých škôl v SR, samozrejme bez ujmy na kvalite.

K bodu 49 a 51
Úpravou textu sa dosahuje stav, aby v prípade späťvzatia žiadosti vysokej školy alebo nevysokoškolskej ustanovizne z akreditačného procesu vysoká škola (nevysokoškolská ustanovizeň) mohla požiadať o opätovnú akreditáciu študijného programu alebo o podieľanie sa na uskutočňovaní doktorandského študijného programu najskôr o jeden rok od späťvzatia návrhu. Čiže aj vtedy platí rovnaký postup, ako by bolo právo odňaté, alebo žiadosť o priznanie práva zamietnutá. Podľa skúseností AK vysoké školy často využívajú mechanizmus späťvzatia svojich návrhov, čo neúmerne zaťažuje Akreditačnú komisiu.

K bodu 50
Úprava umožňuje posilnenie sledovania kvality jednotlivých vzdelávacích činností vysokej školy oprávnením Akreditačnej komisie vysielať odborníka, ktorý má právo zúčastňovať sa týchto vzdelávacích činností, vrátane štátnych skúšok a má oprávnenie zúčastniť sa aj na ich neverejnej časti.

K bodu 58
Ide o upresnenie znenia vzhľadom na zmeny ustanovení týkajúcich sa sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom. 

K bodu 62
Veta sa pripája z dôvodov praktického využívania základu a výpočtov s ním súvisiacich aj pri určovaní školného a poplatkov.
 
K bodom 63, 65, 66
Ide o doplnenie a príslušnú zmenu ustanovení § 92, ktorý upravuje školné a poplatky spojené so štúdiom na verejnej vysokej škole, v súvislosti so zavedením školného vo všetkých stupňoch a formách vysokoškolského štúdia. Školné platí študent v rámci štandardnej dĺžky štúdia v  rozpätí od polovice základu až po jeho trojnásobok, po prekročení štandardnej dĺžky štúdia sa horná hranica školného posúva na päťnásobok základu. Výška základu pre akademický rok 2005/2006 je 8 600 Sk. Školné určuje rektor v závislosti od študijného programu, formy štúdia a akademického roku. Školné neplatia tí študenti vojenských vysokých škôl, ktorí vykonávajú vojenskú službu, ako ani tí študenti policajných vysokých škôl, ktorí sú v služobnom pomere. Za nadštandardnú dĺžku štúdia platia všetci študenti štátnych vysokých škôl. V § 92 sa zavádza aj ochranné opatrenie proti neúmernému zvyšovaniu školného prijatých študentov a to tak, že výška školného vyjadrená v násobkoch základu sa pre študenta počas štandardnej dĺžky štúdia daného študijného programu nemení. Čiže v každom akademickom roku sa určuje školné v rovnakom násobku vo vzťahu k základu. Samozrejme základ sa každoročne môže meniť spôsobom určeným v odseku 1. Horná hranica školného pre študentov v rámci štandardnej dĺžky štúdia ako trojnásobok základu (čiže 30 % z priemernej sumy pripadajúcej na jedného študenta denného štúdia z celkových ročných bežných výdavkov poskytnutých ministerstvom) bola určená na základe dohovorov, úvah, odhadov a porovnávaní ako približne únosná suma, ktorú môže študent uhradiť ako školné, resp. jeho výšku vo forme pôžičky splácať v súčasnej dobe ako aj v budúcnosti. Môžeme na ilustráciu uviesť, že v súkromných vysokých školách je ročné školné asi o 70 a viac % vyššie a v súkromných stredných školách je školné len o málo nižšie, než navrhovaná horná hranica. Ustanovenia o školnom sa vzťahujú aj na študentov štátnych vysokých škôl, ako to vyplýva aj z príslušných ustanovení § 43, 44 a 45 tohto zákona. 
Aj keď sa študentovi, ktorý skončil alebo prerušil štúdium počas akademického roka, školné nevracia, ak táto udalosť nastala ešte pred uhradením školného počas akademického roka, nemusí uhradiť školné. Ďalej študent, ktorý po prerušení pokračuje v štúdiu, nepríde o školné za štúdium, ktoré sa mu započítava, ak ho pred prerušením zaplatil.    
Ustanovenia upravujú výšku školného študentov doktorandského štúdia osobitne. Ďalej sa upravuje, kde sa má upraviť forma a splatnosť školného, možnosť odložiť splatnosť školného v nadväznosti na zdravotnú a sociálnu situáciu študenta. Dôležité je, že 30 % výnosov zo školného (okrem školného od doktorandov a zahraničných študentov) použije verejná vysoká škola na štipendiá alebo pôžičky. Upravuje sa splatnosť školného, následky jeho neuhradenia, úhradu školného v prípade prerušenia štúdia. Nezaplatenie školného v stanovenom termíne môže byť dôvodom na vylúčenie zo štúdia. Ak sa vysoká škola rozhodne tolerovať neplatenie školného a študenta nevylúči, nesmie mu vydať po skončení štúdia diplom, kým neuhradí celú čiastku za školné.
Platnosť týchto ustanovení upravujú prechodné ustanovenia uvedené v bodoch 74 a 75, ktoré vykonateľnosť týchto ustanovení upravujú. V prechodnom období platí odlišná úprava (pozri odôvodnenie k bodu 74). 

K bodu 64
Ide o dosiahnutie súladu znenia § 92 ods. 10 s § 106 ods. 2 písm. a) zákona.

K bodu 67
Obsahuje nové znenie tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. Nadpis oproti pôvodnému je nový a vystihuje určitú zmenu prístupu. Ustanovenia § 95 až 101 podrobne upravujú problematiku sociálneho štipendia (doteraz to upravuje len vyhláška, čo je v rozpore s Ústavou SR, lebo tá stanovuje aj práva a povinnosti, ktoré majú byť predmetom zákona).  
K § 94
Doteraz sa do sociálnej podpory študentov zahŕňali okrem štipendií a pôžičiek aj ubytovacie a stravovacie služby. Tie už patria k sociálnym službám. Každý študent, ak spĺňa podmienky, má právo sa o ne uchádzať. 

K § 95
Upravuje nárok na sociálne štipendium (z neho vyplýva, že nárok má aj ten, kto nie je občanom SR, ale má trvalý pobyt na území SR a samozrejme, ak spĺňa ostatné podmienky). 
K § 95 ods. 1:
A.	Študent, ktorý má trvalé bydlisko v sídle vysokej školy alebo v mieste, ktoré je vzdialené od sídla vysokej školy menej než 30 km, má nárok na sociálne štipendium, ak platí nasledovný matematický vzťah: 
PNŠdo 30 km  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)  >  0

Ak ide o študenta , ktorý má jedného alebo viac súrodencov študentov vysokej školy (medzi spoločne posudzovanými osobami je viac študentov, ktorí študujú v štandardnej dĺžke štúdia), platí nasledovný matematický vzťah:
PNŠdo 30 km _   PK x (PSPO  -  ŽMSPO)    >  0
			      počet študentov

LEGENDA:
PNŠdo 30 km   = priemerné náklady študenta súvisiace so štúdiom podľa § 96 ods. 2 vyjadrené v Sk 
PK                  = príjmový koeficient podľa § 96 ods. 3 (jeho hodnota bude určená číselne od ¼ po 1 opatrením ministerstva)
PSPO            =  (skutočný) príjem spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo c) vyjadrené v Sk
ŽMSPO              =  životné minimum spoločne posudzovaných osôb okrem študenta (študentov, ak ich je viac spoločne posudzovaných) (§ 2 zák. č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) vyjadrené v Sk 
- mínus (rozdiel)
>   je väčší ako  
B.	Študent, ktorý má trvalé bydlisko v mieste, ktoré je vzdialené od sídla vysokej školy 30 km a viac, má nárok na sociálne štipendium, ak platí nasledovný matematický vzťah: 
PNŠnad 30 km  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)  >  0

Ak ide o študenta , ktorý má jedného alebo viac súrodencov študentov vysokej školy, ktorí študujú v štandardnej dĺžke štúdia (medzi spoločne posudzovanými osobami je viac študentov), platí nasledovný matematický vzťah:
PNŠnad 30 km _  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)    >  0
			     počet študentov	

LEGENDA:
PNŠnad 30 km   = PNŠdo 30 km  x  1,5  =  priemerné náklady študenta súvisiace so štúdiom podľa § 96 ods. 2 vyjadrené v Sk 
PK                  = príjmový koeficient podľa § 96 ods. 3 (jeho hodnota bude určená číselne od ¼ po 1 opatrením ministerstva)
PSPO            =  (skutočný) príjem spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo c) vyjadrené v Sk
ŽMSPO              =  životné minimum spoločne posudzovaných osôb okrem študenta (študentov, ak ich je viac spoločne posudzovaných) (§ 2 zák. č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov) vyjadrené v Sk 
- mínus (odrátanie)
x krát (násobenie)
>   je väčší ako  
K § 96
V ustanovení sa upravuje výpočet výšky sociálneho štipendia a s ním súvisiace termíny.
K § 96 ods. 1:
Výška sociálneho štipendia za kalendárny mesiac:
VSS  =  PNŠ  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)
Ak platí, že:  PSPO – ŽMSPO  <  0,
potom platí, že:  VSS  =  PNŠ. 

Ak ide o študenta , ktorý má jedného alebo viac súrodencov študentov vysokej školy (medzi spoločne posudzovanými osobami je viac študentov), platí nasledovný matematický vzťah:
VSS  =  PNŠ  _ PK x (PSPO  -  ŽMSPO)
			       počet študentov
Ak platí, že:  PSPO – ŽMSPO    <  0,
		      počet študentov
potom platí, že:  VSS  =  PNŠ. 

Poznámka: Ak študent má súrodenca (súrodencov) študentov študujúceho (študujúcich) na vysokej škole v nadštandardnej dĺžke štúdia, ktorý nemá (ktorí nemajú) nárok na sociálne štipendium, vtedy sa počíta nárok na štipendium a výška štipendia podľa klasických vzorcov (nie podľa vzorcov „lomeno počet študentov“). Študenti v nadštandardnej dĺžke štúdia sa pre tieto účely nepočítajú ako študenti, ale ako spoločne posudzované osoby. 
 LEGENDA:
VSS = výška sociálneho štipendia
Ostatné označenia – pozri časť k § 95. Rovnako platí aj výška sociálneho štipendia a príjmové koeficienty v závislosti vzdialenosti trvalého bydliska študenta od miesta vysokej školy. 
 V ods. 2 písm. b) sa zohľadňujú vyššie náklady študentov majúcich trvalý pobyt 30 a viac km od miesta sídla vysokej školy (jej pracoviska). Pri posudzovaní sa zisťuje vzdialenosť podľa cestovných poriadkov a ak je spojenie medzi miestami verejnou autobusovou ako aj verejnou železničnou dopravou, berie sa do úvahy tá, ktorá je kratšia, čiže tá, ktorá je výhodnejšia pre študenta. Do úvahy sa berie vzdialenosť medzi konečnou stanicou verejnej dopravy v príslušnom mieste vysokej školy a konečnou (ostatnou) stanicou (zastávkou) v mieste trvalého pobytu študenta. 
K § 97
Upravuje príjem a spôsob jeho zisťovania. Za významné skutočnosti podľa odseku 5 sa považuje najmä zmena počtu okruhu spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 2, významná zmena príjmu okruhu týchto spoločne posudzovaných osôb v dôsledku nezamestnanosti alebo hmotnej núdze, ak zmena nastala v období ostatných 6 mesiacov pred mesiacom uplatňovania nároku na štipendium a trvá pri uplatňovaní nároku na sociálne štipendium. Týchto 6 mesiacov, resp. 3 mesiace pred uplatňovaním nároku v závislosti od toho, kedy zmena nastala, je rozhodujúcim obdobím. Príjem na posúdenie nároku na sociálne štipendium sa vypočíta ako jedna šestina, resp. jedna tretina príjmu spoločne posudzovaných osôb v rozhodujúcom období. Takto vypočítaný príjem sa zaokrúhľuje na celé desaťkoruny nadol. Je v kompetencii rektora vysokej školy.
K § 98
Vymedzuje sa okruh spoločne posudzovaných osôb.
K § 99
Upravuje spôsob uplatnenia nároku na sociálne štipendium a zaväzuje povinne poskytovateľov poskytovať príslušné údaje potrebné k uplatneniu nárokov na sociálne štipendium.
K § 100
Upravuje výplatu sociálneho štipendia.
K § 101
Na základe zmien v príjme a okruhu posudzovaných osôb sa vykonávajú zmeny vyplácania sociálnych štipendií. V ustanovení sa upravuje zvýšenie, zníženie, odňatie a vrátenie sociálneho štipendia vrátane postihov.
K § 101a
Vysoká škola priznáva štipendiá aj z vlastných zdrojov, najmä z 30 % objemu finančných prostriedkov získaných zo školného, napr. za vynikajúce plnenie študijných povinností, dosiahnutie vynikajúceho výsledku v oblasti štúdia, výskumu, vývoja atď. ako jednorazovú alebo pravidelnú sociálnu podporu. S osobitným zreteľom na študentov s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom. Podmienky si stanoví vysoká škola.
K § 101b
Ustanovenie stručne upravuje možnosť poskytnutia pôžičky študentovi z vlastných zdrojov vysokej školy.
K § 101c
Naďalej zostáva príspevok na športovú a kultúrnu činnosť, a to v súlade s možnosťami štátneho rozpočtu.
K § 101d
Stravovacie a ubytovacie služby poskytuje vysoká škola v súlade so svojimi možnosťami. Môže ich poskytovať aj na základe zmluvných vzťahov s inými subjektami. Oproti doterajšiemu stavu zákon neustanovuje povinnosť vysokej školy prispievať na náklady na ubytovanie a stravovanie.
K 101e
Ustanovenie o podpore študentov so zdravotným postihnutím zostáva v rozsahu, v akom bolo novelizované v zákone č. 528/2002 Z. z.  
K bodu 68, 69
Ide o zosúladenie textu so zákonom č. 528/2003 Z. z. a s § 80aa tohto návrhu.

K bodu 70
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.). Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodu 72
Nové znenie § 108 je z dôvodu zmien, ktoré nastali pribudnutím nového ustanovenia v tomto návrhu týkajúceho sa vylúčenie zo štúdia v dôsledku nezaplatenia školného ako aj v dôsledku úprav schválených v zákone č. 5/2005 Z. z., ktorý zaviedol sankcie – ukladanie pokuty najmä v súvislosti s neoprávneným pôsobením nevysokoškolských ustanovizní ako vysokých škôl. Na uvedené rozhodnutia sa vzťahuje správny poriadok.

K bodu 73
Ustanovenie priamo nadväzuje na § 112 ods. 2 zákona č. 131/2002 Z. z., ktorým k 1. januáru 2003 prešiel na verejnú vysokú školu majetok štátu, ktorý verejná vysoká škola k uvedenému dňu spravovala. To sa nevzťahovalo na majetok podľa § 38 ods. 5 a 6 zákona č. 131/2002 Z. z., čiže na lesný majetok vysokoškolského lesníckeho podniku ako špecializovaného výučbového zariadenia verejnej vysokej školy, ktorý vysoká škola má v užívaní ako analogicky aj poľnohospodársku pôdu vysokoškolského poľnohospodárskeho podniku spravovanú Slovenským pozemkovým fondom. Vtedy existoval a aj teraz však existuje aj majetok štátu (neberie sa naďalej do úvahy lesný majetok a poľnohospodárska pôda), ktorý verejná vysoká škola užívala a užíva, avšak formálne nie je v jej správe (vecne je), lebo ho formálne spravuje MŠ SR (nie vecne). Prechod takého majetku zákon 131/2002 Z. z. neupravoval. Cieľom navrhovaného ustanovenia je, aby aj uvedený majetok prešiel do vlastníctva verejnej vysokej školy. 
Pre priblíženie problematiky uvádzame konkrétne prípady STU v Bratislave:
a) budova vo vlastníctve SR – Ministerstvo školstva SR
Študentský domov Belojanis spolu so zastavaným pozemkom je doposiaľ zapísaný na liste vlastníctva č. 5010 pre katastrálne územie Staré mesto ako vlastníctvo SR v správe Ministerstva školstva SR. 
Študentský domov desaťročia slúži potrebám našej univerzity na zabezpečenie plnenia úloh univerzity v rámci predmetu jej činnosti. Tento majetok vedieme v našej účtovnej evidencii a po celý čas sme vykonávali a aj v súčasnosti vykonávame funkciu správcu  študentského domova  so všetkými právami a povinnosťami , ktoré z postavenia a úlohy správcu vyplývajú.
Máme záujem uviesť do súladu právny stav so skutočnosťou. Za jedinú možnosť ako vyriešiť vzniknutú situáciu považujeme v súčasnom období zmenu zákona o vysokých školách, na základe ktorej bezodplatne prechádza na verejnú vysokú školu vlastnícke právo k tým nehnuteľnostiam, ktoré slúžia na plnenie úloh školy a sú podľa vlastníckych dokladov vlastníctvom SR v správe Ministerstva školstva SR, pričom správu týchto nehnuteľností vykonáva verejná vysoká škola.
b) pozemky vo vlastníctve SR – Ministerstvo školstva SR 
Pre účely výstavby areálu na rohu Vazovovej a Mýtnej ulici v Bratislave, ktorý slúži potrebám Slovenskej technickej univerzity v Bratislave boli v 40 tych rokoch minulého storočia zabraté medzi inými aj 
parcela č. 7989 vo výmere 508 m2, dom a dvor
parcela č. 7987 vo výmere 564 m2, záhrada
parcela č. 7990 vo výmere 753 m2, dom dvor čp. V – 774
zapísané v pozemnoknižnej vložke č. 9435, k. ú. Bratislava a sú doposiaľ vo vlastníctve SR, v správe Ministerstva školstva SR. 
Bývalé Ministerstvo školstva a národnej osvety nadobudlo parcely od Mesta Bratislava pre potreby Slovenskej vysokej školy technickej na základe darovacích zmlúv v rokoch 1943 a 1944 s tým, že nový vlastník sa zaväzuje vrátiť parcely Mestu Bratislava, keby tieto neboli potrebné pre ciele Slovenskej vysokej školy technickej. 
Pre zápis pozemkov v areáli Vazovova – Mýtna na LV podľa vyhotoveného geometrického plánu je potrebné, aby sa nadobudlo vlastnícke právo k vyššie uvedeným pozemnoknižným parcelám. Ostatné právne listiny na zápis vlastníckeho práva v prospech Slovenskej technickej univerzity sú k dispozícii.
Pre úplnosť dodávame, že tento prípad nie je ojedinelým, kedy sa pre účely majetkoprávneho usporiadania pozemkov zabratých pre výstavbu budov slúžiacim potrebám Slovenskej technickej univerzity v Bratislave prevádzali nehnuteľnosti na ministerstvo (napr. aj areáli ŠD Mladá Garda vyvlastnenie pozemkov pre Ministerstvo vysokých škôl za účelom získania staveniska pre stavbu študentského domova). 

K bodu 74
Ide o upresnenie znenia. Presnejšie sa vymedzujú študenti, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia § 92 o školnom a poplatkoch. Z ustanovenia vyplýva, že sa vzťahuje ako na študentov v študijných programoch, tak aj na študentov študujúcich v študijných odboroch (podľa predchádzajúcich  predpisov), lebo doteraz vysoké školy prijímali študentov aj na štúdium podľa predchádzajúcich  predpisov - zákona č. 172/1990 Zb. o vysokých školách v znení neskorších predpisov). Vzťahuje sa aj na študentov štátnych vysokých škôl. 

K bodu 75
Obsahuje ostatné prechodné ustanovenia týkajúce sa školného (obdobie, výška, a to aj vo vzťahu k postaveniu študenta, teda či študuje v študijnom programe podľa terajších predpisov alebo v študijnom odbore podľa predchádzajúcich predpisov). Ustanovenia vytvárajú na zákonom upravené obdobie aj možnosť nulovej výšky školného, v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 je možné školné určiť v rozpätí od nuly po trojnásobok základu. Ustanovenia upravujú aj ochranné mechanizmy pre študentov, aby nedošlo k skokovému zvýšeniu školného v jednotlivých rokoch, a to ani od akademického roku 2007/2008. V odseku 5 sa zachováva školné za nadštandardnú dĺžku štúdia pre študentov prijatých po 1. apríli 2002 tak, ako to ustanovil zákon č. 131/2002 Z. z. pri jeho prijatí. Vzťahuje sa aj na študentov štátnych vysokých škôl. Na študentov súkromných vysokých škôl sa vzťahujú len ustanovenia o školnom podľa § 93, nie ustanovenia § 92.

K bodom 76, 77
Prechodné ustanovenia sa týkajú sociálnych štipendií. Upravujú, že sociálne štipendium sa najskôr vyplatí za mesiac september 2005 v októbri 2005, upravuje postup v prípade konaní týkajúcich sa sociálneho štipendia priznaného pred 1. septembrom 2005. Ustanovenia o sociálnych štipendiách sa vzťahujú na všetkých študentov, ktorí sú študentmi vysokých škôl (vrátane študentov študijných odborov zriadených podľa predchádzajúcich predpisov – zákona č. 172/1990 Zb. o vysokých školách v znení neskorších predpisov). Upravené je chápanie štandardnej dĺžky štúdia pre účely sociálnych štipendií (§ 95) pre študentov študijných odborov zriadených podľa predchádzajúcich predpisov. Zrušuje sa doterajšia vyhláška o sociálnych štipendiách. Upravuje sa tiež posudzovanie príjmu na účely poskytovania sociálneho štipendia v prechodnom období podľa predpisov účinných do 31. 12. 2003, ktoré zvýhodňuje určenie výšky tohto príjmu, a tým aj výšku sociálneho štipendia.

K čl. III

Novelou zákona č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde sa vypustili ustanovenia podmieňujúce priznanie pôžičky žiadateľovi dosahujúcemu výborný prospech do priemeru známok 1,5. Tým je uvedený fond určený predovšetkým na úhradu nákladov spojených so štúdiom (okrem školného, na ktoré sa poskytujú pôžičky z fondu podľa článku I), teda aj  životných potrieb študentom so zmenenou pracovnou schopnosťou, s ťažkým zdravotným postihnutím, študentom poberajúcim sociálne štipendium a študentom, ktorých priemerný mesačný príjem pripadajúci na člena domácnosti je nižší ako minimálna mzda.  

K čl. IV

	Novela zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov umožňuje vyššie platové ocenenie najmä mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl aj úpravou priznania tarifného platu v sume najvyššej platovej tarify ustanovenej pre príslušnú platovú triedu, do ktorej sú zaradení.

K čl. V

	Vzhľadom na niekoľko novelizácií zákona č. 131/2002 Z. z. je pre užívateľov tento zákon neprehľadný, a preto sa odporúča vydanie jeho úplného znenia.  

K čl. VI

	Vo všetkých troch variantoch návrhu článku II (A, B, C) sa navrhuje účinnosť celého zákona od 1. septembra 2005 okrem čl. I § 4, ktorý má nadobudnúť účinnosť dňom zverejnenia z dôvodu, aby bolo možné konať úkony spojené so zmluvným zabezpečením správcovskej organizácie a s prípravou správy fondu, aby už od 1. septembra 2005 mohol fond vykonávať zákonom určené úlohy. V prípade schválenia variantu A alebo variantu B, ktoré obsahujú návrhy na financovanie súkromných vysokých škôl, sa navrhuje, aby ustanovenia týkajúce sa uvedeného financovania nadobudli účinnosť od 1. januára 2006, keďže dotácie sa prideľujú vysokým školám na obdobie kalendárneho roka, ktorý je rozpočtovým obdobím.