Návrh na riešenie strát v poľnohospodárskej výrobe v roku 2003
z dôvodu nepriaznivých klimatických podmienok
a cenových dopadov na poľnohospodárske výrobky

V súčasnom období vplýva na poľnohospodárstvo celý rad negatívnych faktorov. V sektore rastlinnej výroby vznikajú značné straty zapríčinené suchom, v sektore živočíšnej výroby dochádza k prepadom cien živočíšnych komodít. 
Nepriazeň počasia sprevádza sektor poľnohospodárstva od jesene roku 2002. Daždivé počasie negatívne ovplyvnilo založenie porastov ozimných obilnín. Nadmerné zrážky neumožnili zasiať pre úrodu roku 2003 doporučené osevy obilnín najmä pšenice ozimnej, ktorá bola zasiata iba na výmere 299 000 ha, t.j. na 75 % odporúčaných plôch. Ozimný jačmeň bol zasiaty na výmere 21 960 ha, čo predstavuje len 64,6 % odporúčaných plôch. Raž ozimná bola zasiata na ploche 22 600 ha, t.j. na 70 % plôch.
	Značná časť porastov uvedených výmer, najmä pšenice, bola pre nadbytočné zrážky siata väčšinou po agrotechnickom termíne, čo sa negatívne odrazilo v jej prezimovaní. Osev ozimín bol naplnený a prekročený iba u repky olejky (ozimnej), ktorá bola zasiata na výmere 128 tis. ha t.j. 116 % odporúčaného osevu. V priebehu zimy došlo v dôsledku dlhotrvajúcich holomrazov a prudkých výkyvov teplôt k poškodeniu a následnej vyorávke 95 tis. ha plodín. Založenie náhradných osevov plodín znamenalo ďalšie zvýšenie nákladov. Vzniknuté vyorávky sa riešili náhradnými plodinami. Osev slnečnice sa zvýšil o 50 000 ha a jarného jačmeňa o 70 000 ha. Vývoj vegetácie už od jarného obdobia bol poznačený deficitom zrážok ktorý sa stupňoval. Lokálne zrážky v niektorých regiónoch pri prechode studeného frontu sčasti porasty vylepšili, čo sa odrazilo pri žatve značnými rozdielmi na úrode v jednotlivých lokalitách Slovenska. 
Na základe zistených plôch vyorávok strata vynaložených nákladov predstavuje čiastku cca 1,071 miliardy Sk, z čoho vyorávky zeleniny predstavujú sumu 69 miliónov Sk (viď Tabuľku č. 1 a č. 2). Škoda v dôsledku znížených úrod zapríčinených nepriaznivými klimatickými podmienkami je 2,084 miliardy Sk (viď Tabuľku č. 3), z čoho straty na produkcii jednoročných a viacročných krmovín na ornej pôde sú 125 332 tis. Sk. Celková odhadovaná strata, ktorá poľnohospodárom v dôsledku nepriaznivého počasia vznikla je 3,155 miliardy Sk. Straty v dôsledku cenových prepadov spôsobené postupnou liberalizáciou obchodu s agropotravinárskymi komoditami s EÚ a okolitými krajinami sú     1,2 miliardy Sk.
Vyčíslenie škôd spôsobených počasím a cenovými dopadmi v roku 2003
•	Sucho	- 2 083 554   tis. Sk	
•	Vyorávky	- 1 002 304   tis. Sk	
•	Vyorávky  zeleniny	- 69 250   tis. Sk	
Vplyv cien na :		
•	Tržby poľnohospodárskych výrobkov	- 800 000   tis. Sk	
•	Výrobnú spotrebu	- 400 000   tis. Sk	
		
SPOLU	- 4 355 108   tis. Sk	

Ministerstvo pôdohospodárstva SR predkladá nasledovný návrh riešenia nepriaznivých dopadov na sektor poľnohospodárstva zapríčinených suchom, vyorávkami a cenovými prepadmi a žiada zohľadniť z prostriedkov štátneho rozpočtu vyčíslené škody:
I.	Sucho (škoda spôsobená vyššou mocou a iné faktory):	2 083 554   tis. Sk
II.	Vyorávky:  
Vyorávky obilnín a olejnín:						1 002 304   tis. Sk
Ministerstvo pôdohospodárstva SR nenavrhuje riešiť vyorávky obilnín a olejnín vymrznutím (v celkovej čiastke 1 002 304 tis. Sk), nakoľko v zmysle dotačného výnosu je možné poskytnúť úhradu do výšky 50% poistného zaplateného v kalendárnom roku.
Vyorávky zeleniny:						  	    69 250   tis. Sk
Vyorávky zeleniny navrhuje riešiť v plnej výške, t.j. 69 250 tis. Sk, nakoľko zeleninu nie je možné poistiť voči vymrznutiu.
III.	Cenové dosahy – vplyvy (podľa výpočtu VÚEPP):
-tržby poľnohospodárskych výrobkov 
(rastlinných a živočíšnych)					            800 000   tis. Sk
- výrobná spotreba						            400 000   tis. Sk
								         1 200 000   tis. Sk
Celková upravená požiadavka:					
•	Sucho	- 2 083 554     tis. Sk	
•	Vyorávky	                          0           Sk	
•	Vyorávky  zeleniny	               - 69 250     tis. Sk	
SPOLU	          - 2 153 804     tis. Sk	
Liberalizácia obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami           v roku 2003 
Postupnou liberalizáciou obchodu s agropotravinárskymi komoditami s EÚ aj s okolitými krajinami a zvýšenou ponukou nad dopytom  na trhu v krajinách  pristupujúcich k EÚ sa  zvýšili dovozy, čo spôsobilo rozkolísanie domácich cien u niektorých komodít.
	Obzvlášť citlivý bol dovoz bravčového mäsa a hydiny, hlavne v prvých mesiacoch roku 2003. Od začiatku roka do 31.7.2003  sa doviezlo 6 540 ton bravčového mäsa. Hydinového mäsa od začiatku roka do 31.7.2003 sa doviezlo 10 280 ton, pričom v rovnakom období m. r. sa doviezlo 9 231 ton. Podstatná časť dovozu hydinového mäsa pochádzala z Číny a to až 4592  ton v roku 2002 a 2 486 ton v roku 2003. Dovoz hydinového mäsa z Číny bol veterinárnymi opatreniami pozastavený od 10.1.2003, avšak dovozy hydinového mäsa v roku 2003 boli realizované hlavne z ČR, čo MP SR nemohlo ovplyvniť vzhľadom na existujúcu colnú úniu (dovozy hydinového a bravčového mäsa podľa štvrťrokov r. 2003 a r. 2002 sú uvedené v tabuľke č.4).
		
Cenový dosah 
Cenový vplyv sa najviac prejaví v rýchlejšom náraste cien dodávok (vstupov)  do poľnohospodárstva ako  cien poľnohospodárskych výrobkov. Doterajší cenový vývoj naznačuje výrazné roztváranie cenových nožníc medzi cenami dodávok do poľnohospodárstva a cenami poľnohospodárskych výrobkov, čo sa negatívne prejaví na hospodárskom výsledku.	
Tendencie poklesu nákupných cien sa prejavili v priebehu roka 2003 tak u rozhodujúcich rastlinných ako aj u živočíšnych výrobkov.  
Pri výpočte cenového vplyvu vychádzame zo skutočného a  predpokladaného vývoja:
-	cien vstupov, čiže cien dodávok do poľnohospodárstva, 
-	cien poľnohospodárskych výrobkov,
-	tržieb poľnohospodárskych výrobkov,
-	výrobnej spotreby.

Ukazovateľ	2002	Predpoklad 2003	Dopad v mld. Sk	
Indexy cien poľn. výrobkov  v %	99,3	 97,3		
Indexy cien dodávok do ph. v %	98,9	103,8		
Tržby poľnohospodárskych výrobkov v mld. Sk	42,6	39,8	0,8	
  - rastlinných 	          16,4	          14,6		
  - živočíšnych	          26,2	          25,2		
Výrobná spotreba v mld. Sk	29,9	29,0 	0,4	
Dopad spolu v mld. Sk			 1,2	
Metodika výpočtu:
Vplyv cien:
1.  Na tržby  poľnohospodárskych výrobkov
Tržby poľn. výrobkov   *  index  cien poľ. výrobkov 
a)	(39,8 * 99,3) *100 = 39,5 mld. Sk
b)	(39,8 * 97,3)*100 = 38,7 mld Sk
c)	Rozdiel  v neprospech ph. 39,5 – 38,7 =  0,8 mld. Sk –  ceny poľnohospodárskych 
výrobkov sa znížia

2. Na výrobnú spotrebu
 výrobná spotreba * index cien dodávok do poľnohospodárstva
a)	(29 * 98,9) * 100 = 29,7 mld. Sk
b)	(29 *103,8) *100 = 30,1 mld. Sk
c)	Rozdiel  v neprospech ph. 29,7 – 30,1 = 0,4 mld. Sk – ceny vstupov do 
poľnohospodárstva sa zvýšia
Dopad cenovej disparity:  
rozdiel vplyvu cien tržieb a vplyvu cien výrobnej spotreby = 0,8 + 0,4 = 1,2 mld. Sk

Metodika hodnotenia dopadov sucha na úrody
MP SR vychádza pri metodike vyčíslenia strát z nasledovného:
- z vyčíslenia skutočných nákladov u sledovaných plodín, t.j. pšenica, jačmeň, raž, ovos, repka, na 1 ha poľnohospodárskej pôdy po odpočítaní dotácií na 1 ha poľnohospodárskej pôdy podľa výnosu MP SR na rok 2003. Všetky náklady na stanovenie škôd boli preukázané faktúrami a prípadne dostupnými výpočtami VÚEPP.
- zo štatistík dosiahnutých priemerných úrod sledovaných plodín za predchádzajúce päťročné obdobie (s vylúčením najhoršieho a najlepšieho roku). Regiónom, v ktorých tohtoročné priemerné úrody prevyšovali trojročný priemer úrod sa ich požiadavka nezohľadnila. 
Pri agroklimatickom hodnotení vzniku a dopadu sucha na úrody boli pre každú oblasť (okres) v pôsobnosti Regionálnych odborov Ministerstva pôdohospodárstva SR použité meteorologické údaje z konkrétnej reprezentatívnej meteorologickej stanice, ktoré vybral a poskytol Slovenský hydrometeorologický ústav. Pre komplexné agroklimatické hodnotenie dopadov sucha na úrody boli analýzy zamerané na:
a)	hodnotenie atmosférických zrážok v porovnaní s dlhodobými priemermi,
b)	hodnotenie teploty vzduchu z hľadiska dozrievania plodín,
c)	hodnotenie evapotranspirácie z hľadiska tvorby úrod.
a) Hodnotenie atmosférických zrážok v porovnaní s dlhodobými priemermi (normálmi)
Zrážkové úhrny boli hodnotené za celé vegetačné obdobie plodín a osobitne za kritické obdobie vývoja z hľadiska nárokov na vodu. Zrážkové úhrny za obdobie od apríla do júla 2003 boli porovnané s dlhodobými priemermi (normálmi) za obdobie apríl – júl (príloha 1). Zrážkové úhrny z reprezentatívnych meteorologických staníc za kritické obdobie vývoja plodín (príloha 3) boli využité pre stanovenie dopadov sucha na úrody konkrétnych plodín. Vzhľadom na to, že zrážky vo vegetačnom období majú vysokú priestorovú variabilitu, bude možné pri hodnotení zníženia úrod urobiť korekcie vo vzťahu k lokálnym zrážkam v prípade, ak boli objektívne merané. 

b) Hodnotenie teploty vzduchu z hľadiska dozrievania plodín
Údaje o teplote vzduchu boli využité jednak na výpočet potenciálnej a aktuálnej evapotranspirácie, jednak na stanovenie dôsledkov vysokých teplôt na dozrievanie plodín a ich dopady na úrodu. Ako kritérium bolo zvolené prekročenie priemernej dennej teploty vzduchu 25 C, ktoré je významné v priebehu procesu dozrievania hodnotených plodín (príloha 4).

c) Hodnotenie evapotranspirácie z hľadiska tvorby úrod
Pre kvantifikáciu dopadov sucha na poľnohospodársku výrobu na Slovensku sme zvolili doteraz používané metódy výpočtu evapotranspirácie – modifikovanú Penmanovú metódu – ktorá je najrozšírenejšia aj vo vedeckých a odborných kruhoch a odporúča ju aj FAO. Potenciálna evapotranspirácia predstavuje maximálny výpar, ktorý nie je obmedzený množstvom vody pri daných energetických podmienkach.  Potenciálna evapotranspirácia je rozdielna pre jednotlivé plodiny a má časovú a priestorovú premenlivosť. Aktuálna evapotranspirácia predstavuje výpar, ktorý je obmedzený vodou pri daných energetických podmienkach. Aktuálna evapotranspirácia je rozdielna pre jednotlivé plodiny a má časovú a priestorovú premenlivosť. Ak sa hodnoty aktuálnej evapotranspirácie rovnajú hodnotám potenciálnej evapotranspirácie, je pokrytá vlahová potreba plodín, tieto netrpia nedostatkom vody a pri udržaní ostatných úrodotvorných faktorov (osivá, výživa, agrotechnika) na optimálnej úrovni sa dosahujú aj úrody blízke maximálnym. Ak je hodnota aktuálnej evapotranspirácie nižšia ako je potenciálna evapotranspirácia, nastáva pokles úrod. Boli vyhodnotené úhrny potenciálnej evapotranspirácie za obdobie od apríla do júla a porovnané so zrážkovými úhrnmi pre jednotlivé oblasti v pôsobnosti RO MP SR (príloha 2). V závislosti od pôdnej vlhkosti boli vypočítané aj hodnoty aktuálnej evapotranspirácie. Z pomeru aktuálnej a potenciálnej evapotranspirácie v kritickom období boli vypočítané dopady sucha na úrody. 

Hodnotenia klimatických činiteľov v roku 2003 (stav k 31.7.2003)
V roku 2003 bola prakticky od začiatku roka nepriaznivá bilancia zrážok na Slovensku. Zrážkové úhrny v období od apríla do júla roku 2003 v jednotlivých regiónoch dosiahli 58 – 111 % z dlhodobého 30-ročného priemeru. Najnižšie zrážkové úhrny boli zaznamenané na Podunajskej nížine, na Záhorskej nížine a juhu stredného Slovenska (príloha 1). Zrážkové úhrny za kritické obdobie (od 15. 5. do 30. 6.) na západnom Slovensku sa pohybovali od 25 do 77 mm, na juhu stredného Slovenska od 42 do 56 mm a na východnom Slovensku od 54 do 124 mm. Na strednom a severnom Slovensku spadlo za toto obdobie od 61 do 170 mm zrážok. 
Vhodnejším ukazovateľom z hľadiska hodnotenia dopadov sucha na poľnohospodársku výrobu je porovnanie požiadaviek plodín na evapotranspiráciu so zrážkami. V kritickom období vývoja hodnotených plodín bol deficit zrážok vzhľadom na evapotranspiráciu na južnom Slovensku vyšší ako 150 mm (príloha 3)

Pôdne charakteristiky a ich vzťah k využiteľnosti zrážok

Diferencovaný vplyv dopadu sucha na úrodu plodín je ovplyvnený predovšetkým využiteľnosťou zrážok v dôsledku rozdielnych pôdnych charakteristík, t. j. heterogenitou pôdy, ktorá sa vyskytuje na parcelách, lokalitách a regiónoch. Na využiteľnosť zrážok majú vplyv vlastnosti pôd, ktoré závisia od pôdneho druhu, resp. od zrnitosti pôdy, priepustnosti a vododržnosti. Pri hodnotení využiteľnosti zrážok sme vychádzali z agronomických skupín pôd, ktorým boli priradené súčinitele využiteľnosti zrážok .

Agronomická skupina pôd	Koeficient využiteľnosti zrážok 	
ľahké pôdy	0,60	
stredne ťažké pôdy	0,75	
ťažké pôdy	0,60	

Vplyv počasia na vznik sucha a dopad na výšku úrod
Priebeh počasia počas vegetačného obdobia výrazne ovplyvňuje výšku úrod poľnohospodárskych plodín. Najvýznamnejšie charakteristiky počasia z tohto pohľadu sú slnečné žiarenie, teplota vzduchu a atmosférické zrážky, pričom vplyv jednotlivých charakteristík má rôznu váhu na konkrétne plodiny.
Z hľadiska formovania výšky úrody pri obilninách sú významnými formovacími prvkami
a)	počet vyvinutých rastlín na jednotku plochy 1 m2,
b)	priemerný počet produktívnych odnoží,
c)	priemerný počet zŕn v klase,
d)	hmotnosť 1000 zŕn.
Redukcia ktoréhokoľvek úrodotvorného prvku znižuje výslednú úrodu. U obilnín stúpajú nároky na vodu v období od steblovania do kvitnutia. Pre úrodu zrna je zvlášť kritický vodný deficit a priebeh teploty v období tvorby zrna. 
V roku 2003 nedostatok vody v pôde v dôsledku deficitu zrážok sa prejavil v redukcii produktívnych odnoží, počtu zŕn v klase a najmä v znížení hmotnosti 1000 zŕn. Vysoké teploty a nedostatok vlahy urýchlili dozrievanie, zasýchanie odnoží a predčasne zastavili translokáciu syntezátov do zrna, čím sa významne znížila hmotnosť zrna. Tento faktor sa pravdepodobne najviac podieľal, ako dôsledok sucha, na znížení úrod obilnín.
Vysoké výpadky úrod boli aj u iných plodín, najmä repky olejky. Pri tejto boli primárne spôsobené nekompletizáciou porastov po vzídení a nízkymi zimnými teplotami. Riedke porasty v súčinnosti s vysokými teplotami a nízkymi zrážkami koncom mája a v júni sa podstatnou mierou podieľali na najnižších úrodách v histórii jej pestovania u nás.
Obdobne v úrodách krmovín (lucerny, ďateliny červenej a trvalých trávnych porastov) sú úrody najmä druhých kosieb redukované, čo nie je dobrou prognózou pre kŕmne obdobie v zimných mesiacoch, zvlášť hovädzieho dobytka.
Vzhľadom k požiadavke hodnotiť len plodiny už zobraté, sú v tabuľke uvedené dôležité a kritické časové obdobia pri ich pestovaní z hľadiska potreby vody na tvorbu vyššej úrody. Vplyv sucha hodnotíme pre uvádzané „kritické obdobie“, keďže priebeh počasia v uvádzanom čase sa najviac prejavil na znížení úrod najmä obilnín, čo dokumentoval aj relatívne dobrý stav porastov ešte v prvej polovici mája.
Plodina	Dôležité obdobie	Kritické obdobie	
pšenica ozimná	20. 4. - 15. 5.	15. 5. – 30. 6.	
raž	20. 4. - 15. 5.	15. 5. – 30. 6.	
triticale	20. 4. - 15. 5.	15. 5. – 30. 6.	
jačmeň ozimný	20. 4. - 15. 5.	15. 5. – 20. 6.	
jačmeň jarný	15. 4. - 15. 5.	15. 5. – 30. 6.	
ovos	15. 4. - 15. 5.	15. 5. – 30. 6.	
repka ozimná	15. 4. - 15. 5.	15. 5. – 15. 6.
(tiež pri zakladaní porastu: august, september)	
hrach	1. 4. – 15. 5.	15. 5. – 15. 6.	

Kvantifikácia dopadov sucha na poľnohospodársku výrobu v roku 2003 z hľadiska vývoja agroklimatických činiteľov
Najvyššie priemerné ročné úrody dosiahnuté v období rokov 1998-2002 v jednotlivých regiónoch sú uvedené v prílohe 5. V prílohe 6 sú zhrnuté maximálne, minimálne a priemerné úrody vybraných plodín v Slovenskej republike v období rokov 1998-2002. 
Hodnoty zníženia úrod plodín v dôsledku deficitu pôdnej vody ako výsledku komplexného agroklimatického hodnotenia, sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. Hodnoty sú uvedené v % predpokladaného zníženia úrod za jednotlivé regióny Slovenska podľa pôsobnosti RO MP SR.
Zníženie úrod plodín v dôsledku deficitu pôdnej vody (%) - prepočet
RO	pšenica	jačmeň	raž	ovos	triticale	repka olejka	hrach	
Bratislava	17	19	38	26	25	32	33	
Senica	31	2	10	20	34	29	31	
Dunajská Streda	21	11	43	39	32	38	30	
Galanta	32	29	20	12	23	26	27	
Nové Zámky	40	31	41	40	33	40	32	
Nitra	28	16	32	37	0	38	39	
Levice	35	34	20	46	40	44	40	
Komárno	30	34	9	44	40	43	40	
Trnava	29	13	26	5	40	35	36	
Topoľčany	25	13	46	38	40	40	35	
Trenčín	26	10	16	11	39	34	35	
Banská Bystrica	29	24	19	0	26	21	21	
Prievidza	22	13	27	8	30	24	24	
Čadca	0	0	0	0	0	0	0	
Dolný Kubín	0	0	0	0	0	0	0	
Liptovský Mikuláš	0	0	0	0	0	0	0	
Považská Bystrica	29	10	0	19	31	27	28	
Zvolen	30	25	29	25	29	23	23	
Žiar nad Hronom	35	31	34	30	34	28	28	
Veľký Krtíš	43	39	42	22	19	36	37	
Lučenec	39	34	34	33	38	31	32	
Rimavská Sobota	36	26	25	23	16	28	29	
Martin	16	10	15	10	15	8	8	
Žilina	23	18	20	18	20	16	16	
Košice	36	12	30	32	34	30	31	
Bardejov	25	0	0	12	24	27	27	
Poprad	13	8	9	9	12	8	7	
Spišská Nová Ves	11	0	0	19	22	16	16	
Rožňava	23	19	23	19	23	17	17	
Trebišov	40	37	39	37	39	36	37	
Prešov	13	12	13	12	13	12	11	
Michalovce	41	8	20	12	40	35	26	
Vranov nad Topľou	19	16	18	16	18	16	15	
Humenné 	21	14	27	24	27	22	22	
Stará Lubovňa	12	5	10	9	11	8	7	
Svidník	27	22	25	10	24	20	20	

Výsledky dokumentujú diferencovaný dopad sucha ako na jednotlivé plodiny, tak aj v jednotlivých okresoch. Zníženie úrod pri obilninách sa pohybuje od 0 % do 49 %, pričom v rozhodujúcich produkčných oblastiach to predstavuje 20 až 40 %. 
Uvedené zníženie úrod plodín v dôsledku deficitu pôdnej vody je stanovené na zrážky za kritické obdobie uvedené v prílohe 3. Vzhľadom na rozdielnosť a diferenciáciu zrážok v rámci katastrov a parciel je možné tieto vypočítané hodnoty zníženia úrod korigovať na konkrétne zrážky merané na parcele. 

Špecifický prístup k hodnoteniu dopadov sucha na pôdach s funkčnými závlahami
Z hľadiska objektivity hodnotenia dopadov sucha na poľnohospodársku výrobu v roku 2003 je potrebný špecifický prístup k pôdam, na ktorých sú vybudované a funkčné závlahy. Celkove sa jedná o výmeru 290 570 ha štátnych závlah a cca 15 000 ha súkromných závlah, kde agropodnikatelia mali možnosť čiastočne eliminovať dopad sucha závlahami.
Zastúpenie funkčných štátnych závlah v regiónoch v r. 2003
Regionálny odbor
MP SR	Výmera funkčných závlah v ha	Regionálny odbor
MP SR	Výmera funkčných závlah v ha	
Bratislava	24 211	Prievidza	100	
Dunajská Streda	49 761	Rimavská Sobota	7 140	
Galanta	52 135	Veľký Krtíš	4 553	
Komárno	31 504	Zvolen	760	
Levice	19 373	Žiar nad Hronom 		
Nitra	15 221	Žilina		
Nové Zámky	9 245	Bardejov		
Senica	8 594	Humenné		
Topoľčany	6 320	Košice	16	
Trenčín	6 298	Michalovce	18 822	
Trnava	28 701	Poprad	122	
Banská Bystrica		Prešov		
Čadca		Rožňava		
Dolný Kubín		Spišská Nová Ves		
Liptovský Mikuláš		Stará Ľubovňa		
Lučenec	4 034	Svidník		
Martin		Trebišov	3 425	
Považská Bystrica		Vranov nad Topľou	235	
S p o l u	290 570	

Návrh programov  a opatrení na predchádzanie škodám   v dôsledku sucha a opatrení vyplývajúcich z rámcového dohovoru o zmene klímy na Slovensku ratifikovaného vládou  a parlamentom SR.
Zo skúsenosti z predchádzajúcich rokov vyplýva, že v SR sú suchom pravidelne v rôznej  intenzite  postihované  takmer tie isté oblasti  a aj skupiny plodín.
Slovenská republika prijala už v 70. rokoch program výstavby závlah  a malých vodných nádrží ako jediného  nástroja na elimináciu sucha pre poľnohospodárstvo. Potenciálne plochy postihnuté suchom predstavujú 821 tis. ha, t. j. 56 % ornej pôdy Slovenska.
Na Slovensku je 315  tis. ha závlah, t.j. 38 % z potenciálnej potreby , z toho je 297 tis.  ha funkčných, s rôznym stupňom dielčich  prevádzkových obmedzení. Závlahy  predstavujú celkom  445 závlahových  sústav  so 493  závlahovými čerpacími stanicami  s rozmanitým technickým  riešením, 210 km závlahových privádzačov  a cca  9 000 km rozvodných rúrových sietí s cca  75 000 odbernými hydrantami.
Z hľadiska prevencie - predchádzaniu veľkým a dosť pravidelným škodám v dôsledku sucha predkladáme nasledovný návrh programov a opatrení, ktoré by sa na našom území mal  realizovať rezort pôdohospodárstva  v priebehu  nasledujúcich rokov:
a)	Program revitalizácie opotrebovaných, zastaralých a nefunkčných závlah
b)	Pilotný projekt „Výstavba závlah v oblastiach Šamorín, Dunajská Streda, Gabčíkovo“
c)	Program  rozvoja závlah na Slovensku v zmysle adaptačných opatrení na zmenu klímy
V dôsledku globálneho otepľovania hlavne na juhu Slovenska závlahy prestávajú mať intenzifikačný charakter. Ich použitie je skôr existenčnou nevyhnutnosťou. 

Program  rozvoja závlah na Slovensku v zmysle adaptačných opatrení na zmenu klímy  a elimináciu dopadov  sucha.
V súvislosti s pokračujúcim globálnym otepľovaním sa predpokladá nielen postupné zvyšovanie teplôt, ale aj nerovnomerné časové rozdelenie zrážok, najmä počas závlahovej sezóny. Prognózy, vyplývajúce z očakávaných klimatických zmien  jednoznačne potvrdzujú potrebu doplnkovej závlahy v intenzívnych poľnohospodárskych oblastiach SR.
V nasledujúcom období odporúčame vypracovať podrobný program a koncepciu rozvoja závlah pre dve regionálne oblasti  Slovenska :
•	Región, v ktorom závlaha z hľadiska úrod pôsobí ako existenčno-stabilizačný faktor.
Patrí sem veľká časť Podunajskej nížiny ohraničená mestami Bratislava, Trnava, Nitra, Levice a Šahy s výskytom veľmi úrodných pôd (ľahké a stredne ťažké pôdy; černozeme; fluvizeme). Podľa Končekovho indexu zavlaženia patrí toto územie do teplej a suchej klimatickej oblasti.
•	Región, v ktorom doplnková závlaha z hľadiska úrod pôsobí ako stabilizačný faktor. 
Patria sem nížinné oblasti Záhoria, Trnavska, Topoľčianska, Lučenecka, Rimavsko-Sobotska a VSN s výskytom úrodných pôd (ľahké a stredne ťažké pôdy; černozeme; fluvizeme). Podľa Končekovho indexu zavlaženia patrí toto územie do teplej a mierne suchej klimatickej oblasti.

Záver: 
Ministerstvo pôdohospodárstva SR v priebehu celého obdobia roku 2003 hľadalo riešenie na zníženie negatívnych dopadov na poľnohospodársku prvovýrobu. Prostredníctvom IPA SR zaviedlo intervenčné opatrenia na trhu s bravčovým mäsom v hodnote 120 mil. Sk, s  hydinou v sume 40 mil. Sk, so sušenými vajciami čiastkou 17 mil. Sk  a s podporou vývozu sušeného mlieka v hodnote 210 mil. Sk v prvom polroku roku 2003 a uvažuje sa s podporou aj v druhom polroku roku 2003 z vlastných rozpočtových zdrojov. 
Tieto opatrenia až na 250 mil. Sk, ktoré sa získali presunom prostriedkov zo SPF riešilo a rieši MP SR z vlastnej rozpočtovej kapitoly. MP SR hľadá riešenie aj v možných odkladoch splátok istiny u subjektov s dobrou platobnou disciplínou s cieľom nájsť dodatočné zdroje pre poľnohospodárske subjekty.    
Ministerstvo pôdohospodárstva SR predkladá nasledovný návrh riešenia nepriaznivých dopadov na sektor poľnohospodárstva:
Dopady zapríčinené suchom, vyorávkami v nasledovnej výške :
Sucho:	                    		   2 083 554   tis. Sk
Vyorávky zeleniny:		        69 250   tis. Sk
Podnikateľské riziko (20%)	     -340 561   tis. Sk
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––-
Celkom:                  		   1 722 243   tis. Sk

Uvedenú sumu žiada MP SR zohľadniť z prostriedkov štátneho rozpočtu.
Vyorávky obilnín a olejnín:   		1 002 304  tis. Sk
Cenové dopady:				1 200 000  tis. Sk 
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
Celkom:					2 202 304  tis. Sk 

Tieto finančné prostriedky MP SR nepožaduje riešiť zo štátneho rozpočtu, nakoľko zahŕňajú možnosť využitia poistenia a primerané podnikateľské riziko.

Vzhľadom  na horeuvedené skutočnosti a po celkovej analýze negatívnych dopadov na produkciu poľnohospodárskej prvovýroby a zohľadnení 20% podnikateľského rizika MP SR žiada vyčleniť zo štátneho rozpočtu sumu  v celkovej výške 1.722 mld. Sk. 

PRÍLOHY

Zoznam:
Tabuľka č. 1 - Vyčíslenie škôd spôsobených suchom podľa jednotlivých RO MP SR
Tabuľka č. 2 - Vyčíslenie škôd spôsobených vyorávkami zeleniny za rok 2003 podľa jednotlivých RO MP SR
Tabuľka č. 3 - Vyčíslenie škôd spôsobených vyorávkami za rok 2003 podľa podľa jednotlivých RO MP SR
Tabuľka č. 4 – Prehľad dovozov jednotlivých komodít

Príloha 1 - Porovnanie zrážkových úhrnov s dlhodobým priemerom za obdobie apríl – júl 2003
Príloha 2 – Porovnanie zrážkových úhrnov s potenciálnou evapotranspiráciou za obdobie apríl – júl 2003
Príloha 3 –  Zrážkový úhrn za kritické obdobie husto siatych obilovín a deficit zrážok v porovnaní s potenciálnou evapotranspiráciou
Príloha 4 – Počet dní s priemernou dennou teplotou nad 25 C za obdobie 15. 5. 2003 – 30. 6. 2003
Príloha 5 – Najvyššie priemerné ročné úrody dosiahnuté v období rokov 1998-2002 v jednotlivých regiónoch
Príloha 6 – Maximálne, minimálne a priemerné úrody vybraných plodín v Slovenskej republike v období rokov 1998-2002  
Mapka - Porovnanie výskytu zrážok s dlhodobým priemerom za obdobie apríl – júl 2003 v %
Mapka - Porovnanie skutočných zrážok s dlhodobým priemerom za obdobie apríl – júl 2003 v mm
Mapka - Porovnanie skutočných zrážok s potenciálnou evapotranspiráciou za obdobie apríl – júl 2003 v mm
Mapka – Deficit zrážok za obdobie apríl – júl 2003 ku potenciálnej evapotranspirácii v %
Mapka - Zníženie úrod ozimnej pšenice v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod jarného jačmeňa v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod raži v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod ovsa v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod triticale v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod repky olejky v dôsledku deficitu pôdnej vody
Mapka - Zníženie úrod hrachu v dôsledku deficitu pôdnej vody

Porovnanie zrážkových úhrnov s dlhodobým priemerom (normálom) za obdobie apríl – júl 2003 
   Príloha 1
RO	normál 1961 – 1990 (mm)	zrážky – skutočnosť v roku 2003 (mm)	rozdiel 	
			(mm)	(%)	
Bratislava	256	170	-86	66	
Senica	287	212	-75	74	
Dunajská Streda	234	171	-65	73	
Galanta	231	205	-26	89	
Nové Zámky	228	162	-66	71	
Nitra	232	151	-81	65	
Levice	236	137	-99	58	
Komárno	223	167	-56	75	
Trnava	228	171	-57	75	
Topoľčany	233	143	-90	61	
Trenčín	259	191	-68	74	
Banská Bystrica	294	254	-40	86	
Prievidza	279	257	-22	92	
Čadca	401	358	-43	89	
Dolný Kubín	438	438	0	100	
Liptovský Mikuláš	455	369	-86	81	
Považská Bystrica	299	210	-89	70	
Zvolen	280	267	-13	95	
Žiar nad Hronom	295	204	-91	69	
Veľký Krtíš	250	167	-83	67	
Lučenec	267	183	-84	69	
Rimavská Sobota	263	192	-71	73	
Martin	318	286	-32	90	
Žilina	339	269	-70	79	
Košice	284	221	-63	78	
Bardejov	330	252	-78	76	
Poprad	283	253	-30	89	
Spišská Nová Ves	280	310	30	111	
Rožňava	319	257	-62	81	
Trebišov	246	197	-49	80	
Prešov	288	281	-7	98	
Michalovce	247	195	-52	79	
Vranov nad Topľou	274	248	-26	91	
Humenné	305	243	-62	80	
Stará Lubovňa	324	242	-82	75	
Svidník	306	250	-56	82	

Porovnanie zrážkových úhrnov s potenciálnou evapotranspiráciou za obdobie apríl – júl 2003 
   Príloha 2
RO	potenciálna evapotranspirácia (mm)	zrážky (mm)	rozdiel (mm)	pomer zrážok k potenciálnej evapotranspirácii (%)	
Bratislava	447	170	-277	38	
Senica	452	212	-240	47	
Dunajská Streda	487	171	-316	35	
Galanta	450	205	-245	46	
Nové Zámky	485	162	-323	33	
Nitra	448	151	-297	34	
Levice	442	137	-305	31	
Komárno	516	167	-349	32	
Trnava	458	171	-287	37	
Topoľčany	450	143	-307	32	
Trenčín	461	191	-270	41	
Banská Bystrica	433	254	-179	59	
Prievidza	447	257	-190	57	
Čadca	343	358	15	104	
Dolný Kubín	322	438	116	136	
Liptovský Mikuláš	342	369	27	108	
Považská Bystrica	412	210	-202	51	
Zvolen	437	267	-170	61	
Žiar nad Hronom	412	204	-208	50	
Veľký Krtíš	450	167	-283	37	
Lučenec	466	183	-283	39	
Rimavská Sobota	433	192	-241	44	
Martin	397	286	-111	72	
Žilina	410	269	-141	66	
Košice	462	221	-241	48	
Bardejov	429	252	-177	59	
Poprad	362	253	-109	70	
Spišská Nová Ves	409	310	-99	76	
Rožňava	457	257	-200	56	
Trebišov	446	197	-249	44	
Prešov	422	281	-141	67	
Michalovce	475	195	-280	41	
Vranov nad Topľou	447	248	-199	55	
Humenné	439	243	-196	55	
Stará Lubovňa	376	242	-134	64	
Svidník	419	250	-169	60	

Zrážkový úhrn za kritické obdobie husto siatych obilovín a deficit zrážok v porovnaní s potenciálnou evapotranspiráciou 																		    Príloha 3
RO	zrážky za kritické obdobie (mm)	deficit zrážok vzhľadom na potenciálnu evapotranspiráciu (mm)	
Bratislava	52	162	
Senica	57	139	
Dunajská Streda	62	160	
Galanta	57	156	
Nové Zámky	34	184	
Nitra	34	179	
Levice	36	175	
Komárno	77	148	
Trnava	38	167	
Topoľčany	25	188	
Trenčín	52	157	
Banská Bystrica	77	116	
Prievidza	64	137	
Čadca	121	51	
Dolný Kubín	170	0	
Liptovský Mikuláš	139	18	
Považská Bystrica	61	132	
Zvolen	79	116	
Žiar nad Hronom	63	124	
Veľký Krtíš	56	153	
Lučenec	54	154	
Rimavská Sobota	42	170	
Martin	83	98	
Žilina	76	110	
Košice	57	147	
Bardejov	98	94	
Poprad	78	87	
Spišská Nová Ves	75	107	
Rožňava	66	135	
Trebišov	77	125	
Prešov	124	63	
Michalovce	54	152	
Vranov nad Topľou	110	87	
Humenné	76	116	
Stará Lubovňa	94	78	
Svidník	58	128	

Počet dní s priemernou dennou teplotou nad 25 C za obdobie 15. 5. 2003 – 30. 6. 2003 

      Príloha 4
RO	Počet dní s priemernou teplotou nad 25 C	
Bratislava	8	
Senica	1	
Dunajská Streda	8	
Galanta	3	
Nové Zámky	10	
Nitra	4	
Levice	4	
Komárno	10	
Trnava	3	
Topoľčany	3	
Trenčín	3	
Banská Bystrica	0	
Prievidza	0	
Čadca	0	
Dolný Kubín	0	
Liptovský Mikuláš	0	
Považská Bystrica	0	
Zvolen	0	
Žiar nad Hronom	0	
Veľký Krtíš	3	
Lučenec	2	
Rimavská Sobota	3	
Martin	0	
Žilina	0	
Košice	0	
Bardejov	0	
Poprad	0	
Spišská Nová Ves	0	
Rožňava	0	
Trebišov	1	
Prešov	0	
Michalovce	1	
Vranov nad Topľou	0	
Humenné	0	
Stará Lubovňa	0	
Svidník	0	

Najvyššie priemerné ročné úrody dosiahnuté v období rokov 1998-2002 v jednotlivých regiónoch
      Príloha 5
RO MP SR	Pšenica	Jačmeň	Raž	Ovos	Ost. obilniny	Repka olejka	
B.Bystrica	3.96	2.90	3.87	2.14	4.23	2.59	
Bardejov	3.26	2.77	2.71	2.31	3.72	1.94	
Bratislava	4.49	3.90	3.19	2.99	3.65	2.18	
Čadca	3.19	2.61	2.45	2.20	2.72	2.88	
D.Kubín	3.61	3.22	3.91	2.79	3.65	3.39	
D.Streda	5.03	4.41	3.59	4.17	4.67	2.36	
Galanta	4.75	3.99	3.90	3.30	3.52	2.51	
Humenné	3.35	2.56	2.30	2.41	2.97	1.72	
Komárno	4.65	4.55	2.91	3.25	3.45	2.16	
Košice	3.91	2.80	2.85	2.89	3.23	2.26	
Levice	4.84	4.53	4.05	3.13	2.75	2.40	
L.Mikuláš	4.95	4.30	4.59	3.90	3.93	3.68	
Lučenec	4.60	3.62	3.34	3.39	3.28	2.00	
Martin	4.40	3.19	5.01	3.19	4.07	2.26	
Michalovce	3.90	2.60	2.48	2.24	3.12	2.14	
Nitra	5.04	4.27	4.91	3.90	2.20	2.67	
N.Zámky	4.70	4.20	4.88	2.60	4.30	2.52	
Poprad	4.07	3.26	3.44	3.73	3.76	2.87	
P.Bystrica	3.82	3.19	2.75	2.62	3.73	2.50	
Prešov	3.65	2.78	2.77	2.07	3.00	2.00	
Prievidza	5.04	4.10	3.75	3.50	3.89	2.93	
R.Sobota	4.05	3.23	2.69	2.41	2.83	2.26	
Rožňava	3.26	2.76	2.70	2.42	2.73	1.59	
Senica	4.83	3.79	2.49	2.64	4.05	2.30	
S.N.Ves	3.98	2.80	3.20	3.40	4.11	2.08	
S.Ľubovňa	2.76	2.91	3.00	2.69	3.30	2.47	
Svidník	2.63	2.09	1.87	1.64	1.90	1.88	
Topoľčany	5.55	4.65	3.40	4.16	5.54	3.27	
Trebišov	4.32	3.59	3.20	2.75	3.60	2.08	
Trenčín	4.62	3.95	3.35	2.68	4.47	2.27	
Trnava	5.25	4.65	3.79	3.06	5.20	2.86	
V.Krtíš	4.61	3.90	3.42	2.50	2.40	2.34	
Vranov n/T.	3.82	3.12	2.80	2.46	3.20	2.00	
Zvolen	4.23	3.75	3.56	3.46	4.75	2.60	
Žiar n/H.	3.89	3.52	3.35	3.19	5.16	2.59	
Žilina	3.35	2.92	2.90	1.92	3.90	2.28	

Maximálne, minimálne a priemerné úrody vybraných plodín v Slovenskej republike v období rokov 1998-2002  
     Príloha 6
Plodina	Maximálna úroda (t/ha)	Minimálna úroda (t/ha)	Priemerná úroda (t/ha)	
pšenica ozimná	4,20	3,16	3,88	
jačmeň jarný	3,73	1,97	3,06	
raž	2,95	2,05	2,58	
ovos	2,52	1,24	2,03	
ostatné obilniny	3,25	2,07	2,75	
sója	1,69	0,81	1,44	
hrach siaty	3,02	1,26	2,27	
repka olejná	2,26	1,46	1,98