Úvod

Národná stratégia pre širokopásmový prístup k službám informačnej spoločnosti             (ďalej len „IS“) v Slovenskej republike stanovuje ciele a postupy jeho budúceho rozvoja v SR (do r. 2008) a konkrétne opatrenia na jeho podporu. Národná stratégia pre širokopásmový prístup zohľadňuje požiadavku na celoplošnú dostupnosť pre všetky skupiny obyvateľstva, komerčný sektor a verejnú správu vrátane podpory prístupu k službám IS pre vidiecke            a odľahlé oblasti. Hodnotí súčasný stav v SR a identifikuje možnosti jeho zlepšenia pri zachovaní princípu technologickej neutrality a bez narušenia pravidiel hospodárskej súťaže, tak aby sa SR v tejto oblasti dostala počas najbližších 5 až 8 rokov na úroveň vyspelých európskych krajín.
Národná stratégia pre širokopásmový prístup (k službám IS) v Slovenskej republike (ďalej len „stratégia“) nadväzuje na Národnú politiku pre elektronické komunikácie, schválenú uznesením vlády SR č. 196 zo dňa 19. marca 2003 a Stratégiu informatizácie spoločnosti v podmienkach SR a Akčný plán, schválené uznesením vlády SR č. 43 zo dňa 21. januára 2004 a na úlohy vyplývajúce z členstva v Európskej únii, z medzinárodných zmlúv a z členstva                        v medzinárodných organizáciách, ako aj na ďalšie úlohy súvisiace s rozvojom medzištátnych vzťahov a medzinárodnej spolupráce vrátane programu eEurope 2005.
Členské štáty Európskej únie spracovali alebo spracovávajú národné stratégie širokopásmového prístupu s cieľom urýchliť rozvoj širokopásmových prístupových sietí,        a súčasne stimulovať ich využívanie predovšetkým domácnosťami a malými a strednými podnikmi.
Na základe požiadavky vyplývajúcej  zo záverov Rady ministrov pre dopravu, telekomunikácie a energetiku, zo dňa 10. júna 2004, sa podobne aj Slovenská republika ako členský štát Európskej únie  pripája k tejto iniciatíve vypracovaním stratégie.  
Širokopásmový prístup je možné chápať ako platformu, na ktorej je možné budovať               a prevádzkovať také služby, ktoré by inak nebolo možné, či nemalo zmysel rozvíjať, pretože bez širokopásmového prístupu by ich užívatelia nemohli plnohodnotne využívať. Na širokopásmový prístup je teda nutné pozerať sa predovšetkým ako na faktor, ktorý otvára nové možnosti prístupu k poskytovaným zdrojom a službám, ktorý koncových užívateľov neobmedzuje v druhu, obsahu, rozsahu a kvalite požadovanej služby v celom reťazci medzi koncovým užívateľom a poskytovateľmi služieb a je dostupný nepretržite.
Do konca roku 2005 by Európa mala mať moderné, nepretržite prístupné (on-line) verejné služby zahŕňajúce elektronický prístup k službám verejnej správy (e-government), elektronický prístup k systémom vzdelávania (e-learning), elektronický prístup k službám zdravotnej starostlivosti (e-health) a dynamické prostredie pre elektronický obchod                  a podnikanie (e-business, e-commerce). Prostriedkom k naplneniu týchto cieľov má byť všeobecne dostupný širokopásmový prístup k službám s konkurencieschopnými cenami         a bezpečná komunikačná infraštruktúra.

1.	Východiská

Vývoj trhu elektronických komunikácií dospel do nového štádia, kedy konvergencia sietí       a služieb, rozsah a množstvo elektronicky poskytovaných služieb a informácií má signifikantný vplyv na požiadavky kladené na kvalitu a kvantitu dostupnej elektronickej komunikačnej infraštruktúry. Zvyšovanie nárokov na prenosové kapacity až ku koncovému užívateľovi má za následok hľadanie nových spôsobov budovania hlavne prístupovej infraštruktúry a posilňuje vplyv na efektívne využívanie už existujúcej infraštruktúry.
Na Slovensku je trh s infraštruktúrou liberalizovaný už od roku 1998 a úplná liberalizácia trhu elektronických komunikácií nastala v roku 2003.
Právny rámec pre oblasť elektronických komunikácií platný od 1. 1. 2004 obsahuje                 i mechanizmus priamo uplatniteľný pre rozvoj širokopásmových prístupových sietí (uvoľnenie účastníckeho vedenia), zároveň je vymedzený rozsah regulačných právomocí pre regulačný orgán – Telekomunikačný úrad SR. Zároveň je upravený inštitút univerzálnej služby, ktorý svojím definovaním tiež napomáha dostupnosti elektronickej komunikačnej infraštruktúry.
Rozvoj širokopásmového prístupu už dnes napomáha zvýšeniu efektivity v mnohých oblastiach súčasných ľudských činností. V oblasti verejnej správy umožňuje poskytovanie nových služieb a uľahčuje kontakt medzi verejnou správou a občanmi. V oblasti vzdelávania vedie k zvyšovaniu úrovne vedomostí a zručností, ktoré uľahčia zapojenie sa občanov do spoločnosti. V oblasti dopravy sprístupňuje inteligentné telematické systémy a informačné systémy pre vodičov a cestujúcich. V sektore obchodu a podnikania je vďaka nemu možné rýchle uzatvárať obchodné dohody, vstupovať na trh i v geograficky vzdialených oblastiach, vytvárať siete ponuky tak, aby zodpovedali aktuálnym požiadavkám spotrebiteľov                  a uľahčovali kontakt so zákazníkmi. V oblasti zdravotnej starostlivosti možno diagnostikovať pacientov nezávisle od ich geografickej polohy, zdravotníci majú pohodlný diaľkový prístup k dôležitým diagnostickým informáciám, resp. výsledkom vyšetrení.

2.  Širokopásmový prístup, definícia a význam

Vo všeobecnosti je širokopásmový prístup taký druh prístupu k poskytovaným zdrojom           a službám, ktorý koncových užívateľov podstatným spôsobom neobmedzuje v druhu, obsahu, rozsahu a kvalite požadovanej služby (t.j. ktorý nie je tzv. „úzkym hrdlom“ v celom reťazci medzi koncovým užívateľom a poskytovateľmi služieb a najrôznejšími sieťovými zdrojmi) a je dostupný nepretržite.
Z praktických dôvodov monitorovania rozvoja stavu dostupnosti širokopásmového prístupu je potrebné túto všeobecnú definíciu doplniť o kvantitatívne ukazovatele, ktoré bude možné priebežne meniť podľa toho, ako budú rásť nároky užívateľov a nimi používaných aplikácií    a služieb.
Základnými  parametrami širokopásmového prístupu sú nominálna prenosová rýchlosť           a skutočne dosahovaná (efektívna) prenosová rýchlosť pripojenia koncových používateľov. Je dôležité, aby sa v praktickej prevádzke, ktorá využíva reálne prenosové kapacity chrbticových prepojení uzlov, obidve prenosové rýchlosti významne neodlišovali.
Vychádzajúc zo súčasného stavu elektronického komunikačného trhu, je pre potreby individuálneho pripojenia koncového užívateľa dosiahnuteľná hranica prenosovej rýchlosti širokopásmového prístupu 256 kbit/s asymetricky a pre potreby pripojenia komerčného sektora a verejnú správu v rámci agregácie dopytu dosiahnuteľná hranica prenosovej rýchlosti širokopásmového prístupu 2 Mbit/s symetricky. Tieto hodnoty je potrebné považovať za východiskové a pre budúce vyhodnocovanie sa použijú porovnávacie hodnoty z krajín EÚ, tak aby SR v tejto oblasti dostala počas najbližších 5 až 8 rokov na úroveň vyspelých európskych krajín.
Prínosy širokopásmového prístupu ale nekončia tým, že umožňuje rýchlejšie a efektívnejšie vykonávať také činnosti, ktoré by bolo možné vykonávať i bez neho, aj keď menej efektívne, pomaly, v menšom rozsahu, s geografickým obmedzením atď. Jeho najväčší prínos spočíva v tom, že umožní vykonávať doterajšie činnosti celkom novým spôsobom, ktorý by inak nebol možný. Dnes sa tieto možnosti iba začínajú objavovať, rovnako ako ich významné dosahy na celú spoločnosť. Ide napríklad o možnosť práce na diaľku (homeworking, teleworking), ktorá môže ovplyvniť riešenie otázok zamestnanosti, dopravy i životného prostredia. Ďalším príkladom môže byť elektronické vzdelávanie, ktoré ponúka alternatívu k súčasnému spôsobu vzdelávania (fyzické dochádzanie do vzdelávacích inštitúcií v dobe, ktorú stanovujú tieto inštitúcie) a robí ho nezávislým od času i priestoru, v ktorom sa záujemca o vzdelanie nachádza, s možnosťou prispôsobiť tempo individuálnym možnostiam   a potrebám. Významný bude širokopásmový prístup tiež na zabezpečenie ďalších činností, ktoré dnes ešte nepoznáme a ich potreba sa pred nami objaví iba v budúcnosti, v súvislosti s rozvojom informačnej spoločnosti a vedomostnej ekonomiky.
Významné miesto by malo patriť aj novým komunikačným platformám nevyžadujúcim osobný počítač, ako sú interaktívna digitálna televízia a vyššie generácie mobilných systémov, čo otvára možnosť prístupu k obsahovej náplni na viacerých platformách.
 
Merateľné výhody plynúce z širokopásmového prístupu sú:
 
•	jednoduchšie a rýchlejšie vyhľadávanie informácií – informácie sú široko dostupné bez miestneho a časového obmedzenia, 
•	podpora celoživotného vzdelávania bez geografických a sociálnych prekážok, 
•	zjednodušenie vzájomného kontaktu medzi občanmi, podnikmi, obchodnými spoločnosťami, verejnou správou a inými organizáciami, 
•	vytváranie nových možností na trhu práce (napr. možnosť práce z domova), 
•	efektívnejšie riadenie podnikov, hlavne malých a stredných, ktoré vedie k zvýšeniu ich výkonnosti a následne konkurencieschopnosti, 
•	nové možnosti zábavy a kultúrneho vyžitia, 
•	zvýšenie kvality života obyvateľov vo vidieckych a odľahlých oblastiach vrátane podpory rozvoja odľahlých oblastí formou stimulácie cestovania a turistiky.

2.1	Súčasný stav v SR a trendy budúceho vývoja

Súčasný stav v prístupe k informáciám prostredníctvom internetu a ich využívaní v SR je možné považovať za neuspokojivý v porovnaní s vyspelými krajinami EÚ. Súčasná penetrácia nízkorýchlostného pripojenia domácností k internetu sa  pohybuje iba málo nad úrovňou jednej šestiny priemeru penetrácie v krajinách EÚ 15. 
Príčinou takéhoto stavu už nie je fyzická nedostupnosť nízkorýchlostného prístupu k internetu, ale predovšetkým nízka kúpna sila obyvateľstva v porovnaní s cenou počítača      a cenou pripojenia k internetu a taktiež nízka motivácia užívateľov zriadiť si takýto prístup. Táto motivácia vyplýva tak z nedostatočnej informačnej gramotnosti, ktorá by vo väčšej miere podnecovala motiváciu na využívanie internetu a čiastočne aj z nedostatku užívateľsky atraktívnych informačných služieb.
Počet širokopásmových pripojení na 100 obyv. v Slovenskej republike na úrovni približne 0,7 (november 2004) zatiaľ nedosahuje úroveň vyspelých krajín EÚ a OECD. Pre porovnanie, v krajinách EÚ 15 je počet širokopásmových pripojení na 100 obyv. na úrovni 6,1 (január 2004) a v krajinách OECD na úrovni 7,3 (december 2003).
 
Hlavné príčiny tohto stavu sú nasledujúce:
 
•	nízka úroveň konkurencie v oblasti prístupovej infraštruktúry;
•	nedostatočná dostupnosť širokopásmového pripojenia v menších mestách a na vidieku;
•	nepriaznivý pomer medzi cenou širokopásmového pripojenia a kúpnou silou obyvateľov;
•	nízka kúpna sila obyvateľstva v porovnaní s cenou počítača;
•	nedostatočná úroveň informovanosti predovšetkým pre koncových užívateľov;
•	nedostatočná úroveň ponúkaných služieb a obsahovej náplne a z nej plynúca nedostatočná motivácia užívateľov zaobstarať si tento druh prístupu.

V súčasnosti sú na Slovensku dostupné nasledovné technológie širokopásmového prístupu:

•	xDSL (najmä ADSL) - umožňujúce širokopásmový prístup cez klasickú telefónnu prípojku;
•	káblový modem - umožňujúci širokopásmový prístup cez infraštruktúru rozvodov káblovej televízie;
•	pevný bezdrôtový prístup (FWA) - umožňujúci širokopásmový prístup prostredníctvom rádiového prenosového systému; 
•	družicový prístup - umožňujúci širokopásmový prístup prostredníctvom družice; 
•	optické siete - umožňujúce prakticky neobmedzenú kapacitu a spoľahlivosť a vysokú kvalitu prenosu;
•	výhľadovo mobilné siete tretej generácie (3G siete) – umožňujúce širokopásmový prístup pomocou mobilného telefónu;
•	výhľadovo siete interaktívnej digitálnej TV – umožňujúce širokopásmový prístup pomocou set-top boxu.

Za prelomový možno považovať rok 2003, v ktorom začal počet širokopásmových pripojení významne narastať najmä vďaka sprístupneniu technológie ADSL. 
Hoci pokrok v realizácií pripojení ADSL je viditeľný, nemožno očakávať, že technológie xDSL zabezpečia celoplošnú dostupnosť širokopásmového prístupu. Dôvody sú ekonomické i technické. Nasadenie technológií xDSL sa oplatí len v lokalitách s dostatočnou koncentráciou potenciálnych záujemcov. Po technickej stránke nie je možné tieto technológie nasadiť na všetky účastnícke vedenia.
Dobré možnosti realizácie širokopásmového prístupu poskytuje technológia káblových modemov, ale počet  širokopásmových káblových pripojení k internetu v SR je nízky. Väčšina z nich sa nachádzala v hlavnom meste Slovenska. Príčinou je zrejme nízka technická úroveň sietí káblovej televízie, ktoré boli pôvodne určené iba na distribúciu televíznych programov. Táto technológia môže v SR zabezpečiť širokopásmový prístup len v obmedzenom rozsahu. Rozvoj je možný len za cenu vysokých investícií do modernizácie existujúcej a výstavby novej infraštruktúry.
Mobilné rádiové siete  ponúkajú možnosti trvalého prístupu k službám prostredníctvom technológií GPRS (44 kbit/s) a EDGE (128 kbit/s), ktoré z hľadiska poskytovaných prenosových rýchlostí nemožno považovať za širokopásmové. Zvýšenie prenosovej rýchlosti až na teoretické 2 Mbit/s sa očakáva od mobilných sietí tretej generácie UMTS, ale s plošným nasadením tejto technológie sa neuvažuje.
Pevný rádiový širokopásmový prístup môže pracovať vo voľnom nelicencovanom alebo licencovanom pásme. Najväčší rozvoj sa očakáva v nelicencovaných pásmach  2,4 GHz         a 5 GHz. Obmedzujúcim faktorom však bude miera zaplnenia týchto pásiem a s tým súvisiace rušenie. V licencovaných pásmach možno očakávať rozvoj v pásmach 3,5 GHz, 26 GHz        a 28 GHz. Širokopásmový rádiový prístup požaduje spravidla priamu viditeľnosť, ale vďaka novým technológiám moderné systémy toto obmedzenie už nemajú. V poslednom období sa od firemných riešení širokopásmového rádiového prístupu rýchle prechádza k otvoreným systémom podľa nových noriem pre metropolitné rádiové siete WMAM (WiMax). Na širokopásmový prístup v domácom prostredí a na verejných miestach možno využiť lokálne rádiové siete WLAN (WiFi). Pokrok možno očakávať aj od možného uvedenia prístupových technológií na báze CDMA.
Širokopásmový prístup prostredníctvom družicových sietí nehrá v súčasnej dobe významnú úlohu v pripojení domácností. Vzhľadom na svoju cenu a ďalšie parametre je využívaný hlavne veľkými a strednými podnikmi v miestach, kde sú iné možnosti širokopásmového prístupu veľmi obmedzené alebo žiadne. Možnú kvantitatívnu zmenu poskytovania tohto prístupu je možné očakávať v dohľadnom čase vzhľadom na nové aktivity Európskej agentúry pre vesmír (ESA).
Širokopásmový prístup na báze optických sietí je bezkonkurenčný vzhľadom na možnú poskytovanú kapacitu a spoľahlivosť, ktoré zaručujú vysokú kvalitu i náročných multimediálnych aplikácií. Výhodou je i jednoduchosť sieťovej architektúry, vysoká životnosť optického kábla i jeho odolnosť voči elektrickému rušeniu. To znamená nižšie náklady na údržbu samotnej infraštruktúry optickej siete. Optický prístup v porovnaní             s rádiovým prístupom nie je obmedzený dostupnosťou frekvenčného spektra ani procesom prideľovania individuálnych povolení. Vzhľadom na svoje vlastnosti je cenovo náročný a pre bežných používateľov v súčasnosti nadbytočný. Tak isto má nevýhodu nižšej flexibility oproti bezdrôtovému prístupu. Z hľadiska strednodobého vývoja je popri družicovom najvážnejším spôsobom pre prístup na úrovni megabitových rýchlosti i hľadiska agregácie dopytu.
Novou oblasťou je aj budovanie prístupových sietí na báze energetických rozvodných sietí, tzv. PLC systémy. V rámci EÚ sa tomto segmentu venuje zvýšená pozornosť vzhľadom na jeho potenciál, pretože prístup k tejto infraštruktúre má viac než 200 miliónov Európanov.

2.2	Infraštruktúra širokopásmového prístupu

Z vyhodnotenia trendov aj na základe štatistických analýz je zrejmé, že v SR v súčasnosti dochádza k modernizácii verejných sietí na siete s možnosťou poskytovania širokopásmového prístupu. Tento trend bude naďalej pokračovať a bude mať tendenciu zrýchľovania.
Situácia je už v súčasnosti relatívne dobrá v oblasti chrbticových sietí, kde je možné konštatovať dostatočnú kapacitu už existujúcich  optických a bezdrôtových sietí. Iná, podstatne nepriaznivejšia je situácia v oblasti prístupových sietí umožňujúcich širokopásmový prístup. 
Vzhľadom na ekonomickú náročnosť sa prakticky nové prístupové siete nebudujú, súčasné siete  svojou kapacitou  alebo technologickým riešením, či technickými parametrami pre širokopásmový prístup vyhovujú len čiastočne, preto pre dosiahnutie rozvojových trendov v budovaní širokopásmového prístupu je nevyhnutná priama podpora  zo strany verejného sektora.
Pre zabezpečenie korektného prístupu a zaručenie rovnakých podmienok pre všetkých poskytovateľov širokopásmového pripojenia musí byť vládna podpora technologicky neutrálna, t.j. nesmie prijať také rozhodnutia, ktoré by boli technologicky závislé alebo uprednostňujúce niektoré konkrétne technologické riešenie. 
Skúsenosti vyspelých krajín ukazujú, že prevádzkovatelia sietí, poskytovatelia služieb            a priemysel informačných a komunikačných technológií sa už o rozvoj potrebných technológií na trhu v SR postará. 

3.  Ciele stratégie

Základným cieľom stratégie je dosiahnuť, aby sa SR v tejto oblasti dostala počas najbližších   5 až 8 rokov na úroveň vyspelých európskych krajín.
Podpora rozvoja širokopásmového prístupu  je rozhodujúca pre dosiahnutie pokroku smerom k vedomostnej ekonomike a povedie k zabezpečeniu trvalo udržateľného rastu cestou posilnenia konkurencieschopnosti. Úspech nasadenia širokopásmového prístupu a jeho ďalší rozvoj a široké využívanie je kľúčom k budúcej prosperite ekonomiky v Slovenskej republike.
Poskytovanie služby širokopásmového prístupu pomôže vytvoriť novú situáciu na trhu, bude motivovať k vyššej produktivite práce, k vytváraniu pridanej hodnoty vyrábanej produkcie, k vyššej efektivite verejnej správy a tým aj ku  zvyšovaniu kvality života občanov Slovenskej republiky.
Aby slovenská ekonomika mohla rásť vysokým tempom, ktoré ju bude približovať k najvyspelejším krajinám EÚ, je žiaduce, aby prenosová rýchlosť dosahovala aspoň 2 Mbit/s symetricky. Dôvodom na to je skutočnosť, že takéto rýchlosti umožnia oveľa širšie využívanie možností multimediálnych aplikácií a služieb, ako sú napríklad videokonferencia, video na požiadanie, elektronické vzdelávanie on-line a pod.
Na splnenie základného strategického cieľa je potrebné dosiahnuť nasledujúce čiastkové ciele, ktoré sú rozpracovaním jednotlivých bodov politiky štátu v oblasti elektronických komunikácií s dodržaním časového harmonogramu.
3.1	Tvorba legislatívneho prostredia

V súlade s príslušnými európskymi smernicami, ako aj na základe prijatých dokumentov        v tejto oblasti je potrebné, v oblasti výkonu štátnej správy a regulácie vytvárať spravodlivé     a konkurenčné prostredie najmä:

•	urýchlením dôsledného uplatňovania zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách; 
•	vytváraním priaznivého prostredia, ktoré stimuluje  investovanie do novovznikajúcich trhov (tzv. emerging markets)
•	podporou legislatívnych aktivít v oblasti bezpečnosti a ochrany sieťovej infraštruktúry (opatrenia proti šíreniu nevyžiadaných správ (SPAM)).

Bezpečnosť sieťovej infraštruktúry širokopásmového prístupu predstavuje samostatnú a značne rozsiahlu oblasť, ktorá vzhľadom na globálnu prepojenosť týchto sietí a ich otvorenosť širokému spektru užívateľov musí byť riešená komplexne a na čo najširšej – medzinárodnej úrovni. Všetky odporúčania prijaté na medzinárodných úrovniach EÚ 
a v organizáciách (ITU, OECD) v oblasti bezpečnosti sietí musia byť čo najrýchlejšie aplikované aj na infraštruktúru na Slovensku.

3.2	Efektívne využívanie frekvenčného spektra

Dôsledné zabezpečenie účelného využívania frekvenčného spektra je podmienené dodržiavaním pravidiel učených národnou tabuľkou frekvenčného spektra (NTFS), ktorá stanovuje pridelenie frekvenčných pásiem jednotlivým rádiokomunikačným službám, a plánu využitia frekvenčného spektra, ktorý stanovuje pridelenie frekvencií jednotlivým prevádzkovateľom. NTFS i samotný plán využívania frekvenčného spektra treba priebežne zosúlaďovať v súlade s vývojom a príslušnými dokumentmi, prijatými najmä na úrovni EÚ (Výbor pre frekvenčné spektrum - RSC) a dokumentmi CEPT (Výbor pre elektronické komunikácie - ECC). Z tohto pohľadu je potrebné vypracovať systém aktualizácie a výhľadu vo využívaní frekvenčného spektra v SR s cieľom podpory budovania nových sietí a rozvoja nových širokopásmových služieb. V neposlednom rade je potrebné stanoviť i jasné pravidlá pre prideľovanie frekvenčných pásiem pre iné služby, tak aby sa tieto mohli používať bez obmedzenia na teritóriu SR. Plný rozvoj niektorých rádiokomunikačných služieb si vyžaduje uvoľnenie ďalších frekvenčných pásiem, preto je nutné pokračovať v uvoľňovaní týchto pásiem v súlade s Národnou politikou pre elektronické komunikácie. Takisto je nutné prijať stratégiu všeobecného prístupu k frekvenčnému spektru a hospodárenia s ním v krátko            a strednodobom výhľade.

3.3	Digitálne TV a rozhlasové vysielanie

Pretože ďalší rozvoj pozemského analógového TV a rozhlasového  vysielania na Slovensku, podobne ako vo väčšine európskych krajín, nie je kvôli obsadeniu frekvenčného spektra možný, je nutné prechádzať na digitálny systém vysielania.
Ako ďalší potenciál pre budovanie širokopásmovej infraštruktúry sa môžu považovať siete pre pozemské digitálne TV a rozhlasové vysielanie. Preto je potrebné urýchlenie podpory už prebiehajúcich pilotných projektov v daných lokalitách s rozšírením o preskúmanie tejto možnosti využitia sietí.
Zároveň je nevyhnutné prijať jasné pravidlá a kritériá pre prechod z analógového TV              a rozhlasového vysielania na digitálne, ktoré urýchlia tento proces pri zachovaní princípov technologickej neutrality a nediskriminácie.
Cieľom v oblasti pozemského digitálneho TV a rozhlasového vysielania je vytvoriť podmienky na čo najskoršie začatie pravidelného vysielania digitálneho TV a rozhlasového    a dokončiť prechod z analógového na digitálne vysielanie do roku 2012.

3.4	Poskytovanie priamej podpory

Vytváranie takých mechanizmov a riešení, ktoré by umožnili lepšie využívanie existujúcich prístupových sietí musí byť jedným z hlavných atribútov priamej podpory verejného sektora. Urýchlenie poskytovania uvoľneného prístupu k účastníckym vedeniam všetkým poskytovateľom služby na trhu, podľa zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách je jednou z možných ciest riešenia súčasnej situácie.
Z hľadiska čo najmenších zásahov štátu do konkurenčného prostredia je nevyhnutné poskytnúť priamu podporu verejného sektora len pre také oblasti, pre ktoré  by neboli možné komerčné riešenia. 

Ide najmä o podporu: 

•	širokopásmového prístupu pre verejný sektor budovaním metropolitných optických sietí, najmä pre menej rozvinuté regióny. Tieto siete vybudované so štátnou podporou a so spolufinancovaním miest, obcí a VÚC budú vo vlastníctve miest a obcí, pričom podmienkou štátnej podpory bude  zabezpečenie nevyhnutnej správy a údržby             a otvorený prístup k tejto infraštruktúre pre všetkých poskytovateľov elektronických služieb;
•	pri vybudovaní širokopásmového prístupu k budovám, skupinám budov. Podmienkou pre poskytnutie štátnej podpory bude spoluúčasť koncových užívateľov; 
•	pri spracovaní a spolufinancovaní investičných akcií z fondov EÚ a iných finančných zdrojov.
Financovanie štátnych projektov
Stratégia predpokladá, že podstatná časť realizácie novej výstavby a technologickej modernizácie prístupových sietí bude financovaná z prostriedkov súkromného sektora poskytovateľmi služieb elektronických komunikácií.
Štátna podpora rozvoja širokopásmového prístupu  z rozpočtových prostriedkov sa preto bude  týkať len projektov budovania metropolitných sietí, lokálnych a prístupových sietí a budovania prístupu za podmienok stanovených v úvode tejto kapitoly. Nebude sa týkať koncových zariadení. Prioritne budú podporované projekty pre regióny s nedostatočnou komunikačnou infraštruktúrou, regióny s vysokou mierou nezamestnanosti a ťažko dostupné regióny, ďalej projekty, ktoré budú agregovať požiadavky pre širokopásmový prístup rozdielnych užívateľov (verejný a komerčný sektor) a budú vytvárať predpoklady pre ekonomický rozvoj oblasti. Za možné finančné zdroje sú považované:

•	Štrukturálne fondy EÚ – z nich najmä Európsky fond regionálneho rozvoja (European Regional Development Fund  - ERDF). Pre čerpanie prostriedkov z tohto fondu platia stanovené podmienky, prostriedky sú prideľované na základe predložených projektov v súlade so schváleným operačným programom. Slovenská republika má pre obdobie 2004 – 2006 pripravené a schválené 4 operačné programy, pričom infraštrukturálne projekty v oblasti informačných a komunikačných technológií sú podporované najmä v rámci „Operačného programu základná infraštruktúra“. Celý program koordinuje Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR. V rámci programu je možné čerpať finančné prostriedky na podporu budovania miestnych a regionálnych komunikačných sietí a na podporu rozvoja širokopásmového prístupu  v menej rozvinutých regiónoch Slovenska. Tento program je určený aj na podporu zriaďovania verejných prístupových miest (kioskov). Z tohto programu je tiež možné financovať vytváranie nových aplikácií a služieb pre občanov. Podľa dokumentu „Operačný program základná infraštruktúra“ koncovými prijímateľmi podpory môžu byť len verejnoprávne subjekty, t.j. ministerstvá, VÚC, obce a mestá, neziskové organizácie a nadácie. Príjemcovia finančných prostriedkov musia zostať vlastníkmi vybudovanej infraštruktúry najmenej nasledujúcich 5 rokov. Projekty môžu byť financované až do výšky 75% oprávnených nákladov z ERDF a 20% zo štátneho rozpočtu.
•	Finančný nastroj Quick Start Programme v rámci Iniciatívy pre rast EÚ, prípadne jeho pokračovanie resp. nástupca.
•	Komunitárne programy ES.
•	Budúcou možnosťou podpory širokopásmového prístupu je vyčlenenie finančných prostriedkov v kapitole Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR. 
•	Samostatný sektorový operačný program pre oblasť informatizácie, výhľadovo pre roky 2007 až 2013.
•	Významným zdrojom pri budovaní prístupových sietí môžu byť aj združené prostriedky privátnej a verejnej sféry, zvlášť pri vytváraní vhodných konzorcií umožňujúcich efektívne zdieľanie existujúcich infraštruktúr a ich ďalší rozvoj.

3.5	Monitoring a hodnotenie aktivít

Súčasná báza informácií o rozvoji, budovaní a využívaní elektronickej komunikačnej infraštruktúry, najmä pre širokopásmový prístup potrebuje neustálu aktualizáciu, monitoring   a v neposlednom rade porovnávací a hodnotiaci mechanizmus (benchmarking). Okrem bežných štatistických zisťovaní a prieskumov je potrebné ustanoviť princípy monitoringu       a hodnotenia aktivít verejnej správy a súkromného sektora. Preto je potrebné na báze partnerstva verejného a súkromného sektora (public-private partnership) pripraviť spoločnú bázu informácií o rozvoji, budovaní a využívaní elektronickej komunikačnej infraštruktúry, najmä pre širokopásmový prístup a ustanoviť princípy monitoringu a hodnotenia aktivít. Cieľom tejto je zabezpečiť efektívnu výmenu skúseností a porovnanie efektivity pri zabezpečovaní dostupnosti širokopásmového prístupu pre každého občana, súkromný             a verejný sektor na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Ide o monitoring a hodnotenie aktivít na úrovni:

•	chrbticové siete spolu s prepojením na siete v susedných štátoch,
•	regionálne siete,
•	lokálne siete,
•	prístupové siete.

Táto báza informácií bude postupne dopĺňaná o nové ukazovatele, ktoré prinesie prax             a potreby jej jednotlivých užívateľov. Mala by byť serióznym doplnkom štatistických zisťovaní a prieskumov avšak s oveľa pružnejším mechanizmom zberu informácií, ich zverejňovania a spracovávania.

3.6	Ponuka a dopyt služieb

V správe eEurope+ (Progress Report; February 2004) sa vo vzťahu k veľmi nízkemu mesačnému príjmu domácností kandidátskych štátov považuje za málo pravdepodobné, že by ponuka samotných služieb verejnej správy (e-government) a elektronického obchodu              a podnikania (e-commerce) mohli byť dostatočným stimulom na kúpu PC do domácnosti. Tu je možné začať s najrôznejšími projektmi a iniciatívami rezortov, od pasívneho poskytovania informácií z dostupných informačných zdrojov je potrebné prejsť na interaktívne služby, ktoré uľahčia komunikáciu občanov a úradov verejnej správy, rozvoj portálov verejnej správy a ďalších portálov, ako napr. dištančného vzdelávania (e-learning), elektronický prístup k zdravotnej starostlivosti (e-medicine) a prostredie elektronického obchodu a podnikania       (e-business a e-commerce).
Stratégia predpokladá, že je v záujme štátu podstatne rozšíriť služby verejnej správy            (e-government) a podporovať výrazný rozvoj služieb verejnej správy na miestnej úrovni.
Na druhej strane je potrebné, aby štát vo všetkých svojich aktivitách využíval širokopásmový prístup, a to  jednak ako správca a poskytovateľ informačných zdrojov, ale aj ako ich koncový užívateľ. Štát ako významný zákazník vytváraním dopytu po službách môže výrazným spôsobom stimulovať rozvoj trhu, môže podporiť konkurenčné správanie poskytovateľov najmä agregáciou dopytu. 

3.6.1	  Ponuka služieb infraštruktúry

Intenzívne využívanie širokopásmového prístupu vo verejnej správe môže významne podnietiť rozvoj trhu, pomôcť vytvoriť stimuly pre poskytovateľov služieb širokopásmového pripojenia pre realizáciu inovácie technológií a vytváranie miestnej a regionálnej infraštruktúry.
Z hľadiska agregácie ponuky služieb elektronických komunikačných sietí je nevyhnutné identifikovať možnosti týchto už existujúcich sietí, ktoré sú vlastnené štátom a samosprávou. Ide o siete, ktoré boli a sú budované v rámci štátu alebo za účasti samosprávy. Väčšinou sú to optické alebo metalické vedenia, ktorých kapacita umožňuje rozšíriť ponuku služieb aj pre iné subjekty v rámci agregácie dopytu. Takéto siete existujú vo všetkých úrovniach definovaných v bode 3.5 tohto materiálu a ich efektívne využitie umožní rýchlejšiu akceleráciu prístupu k službám informačnej spoločnosti za primerané ceny a relatívne nízke náklady.

3.7	Výskum a vývoj v oblasti infraštruktúry

Vedecké a výskumné pracoviská v oblasti širokopásmového prístupu a jeho služieb na Slovensku sú rovnako ako iné pracoviská vedy a výskumu zapojené do medzinárodných projektov na rôznej úrovni a to najmä do projektov organizovaných v rámci vedecko-technickej spolupráce Európskej únie. V oblasti širokopásmového prístupu sa pre vedu a výskum otvárajú nové možnosti zapojenia sa do projektov Európskej únie aj v spolupráci s komerčným sektorom a to najmä v sieťových službách a v  bezpečnosti a ochrane prenosu.
Slovenská republika sa aktívne podieľa na medzinárodných vedecko-výskumných projektoch v rámci 6. rámcového programu, je zmluvným partnerom GEANT 2 – GN2 (Multi-Gigabit European Academic Network),  podieľa sa na programoch EGEE v rámci výpočtových služieb GRID, projektu 6NET novej adresácie IPv6, spolupráca pracovísk univerzít a ústavov SAV na programe v Cerne  a ďalšie.

3.8	Medzinárodná spolupráca

Slovenská republika je aktívne zapojená do medzinárodnej spolupráce najmä ako členský štát Európskej únie. Medzinárodná spolupráca sa týka najmä oblastí vedecko-technickej spolupráce na spoločných výskumných projektoch, v oblasti tvorby legislatívy, technických predpisov, noriem a ich harmonizácie.
Slovenská republika sa zapojila do viacerých výskumných projektov v rámci 6. rámcového programu, v komunitárnych projektoch (eTEN, eContent Plus a i.), ako aj na ďalších projektoch EÚ, ktoré tiež úzko súvisia so širokopásmovými technológiami a službami.

Záver

Najdôležitejším strednodobým strategickým cieľom Národnej stratégie pre širokopásmový prístup (k službám IS) v Slovenskej republike je dosiahnuť v horizonte najbližších 5 až 8 rokov úroveň najvyspelejších európskych štátov v oblasti širokopásmového prístupu. Dôležitou je aj podpora trhu elektronických komunikácií SR tak, aby sa tento časovo rozvíjal v súlade s potrebami našej plnej integrácie do európskych štruktúr ako z hľadiska spektra poskytovaných služieb, tak ich požadovanej kvality a prístupnosti pre využívanie občanmi SR. Významná úloha patrí aj podpore pravidelného monitorovania a hodnotenia dosiahnutej úrovne plnenia jednotlivých cieľov a podpora partnerstiev verejného a súkromného sektora.
Nesporným akcelerátorom rozširovania širokopásmových pripojení, hlavne u koncových užívateľov, bolo a je v rámci EÚ 15 aplikovanie Nariadenia európskeho parlamentu a rady 2887/2000 o uvoľnenom prístupe k účastníckemu vedeniu. Ďalším stimulom bolo posilnenie konkurencie v bezdrôtových prístupových sieťach a otvorenie nových možností využívajúcich už existujúcu prístupovú infraštruktúru.
Uvedené aktivity rozpracované do nižšie uvedených záverov si budú vyžadovať v roku 2005 finančné prostriedky vo výške 2, 25 mil. Sk, z toho 1 mil. Sk bude alokovaný v grantovom systéme vedy a výskumu MDPT SR a finančné prostriedky vo výške 250 000 Sk na vypracovanie štúdie možnosti efektívneho využitia elektronickej komunikačnej infraštruktúry vlastnenej subjektami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel sú alokované v kapitole MDPT SR určených na podporu informatizácie spoločnosti. Pre oblasť digitálneho vysielania sú finančné prostriedky zahrnuté v pilotnom projekte digitálneho TV vysielania v systéme DVB-T. Poskytovanie priamej podpory pre podporu budovania širokopásmového prístupu bude závisieť od aktuálnych možností vyčlenenia finančných prostriedkov v kapitole Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR.     
Pre zabezpečenie zmeny súčasného stavu využívania širokopásmového prístupu v SR             a plnenie stanovených cieľov sú navrhnuté nasledujúce úlohy:

Z krátkodobého hľadiska (roky 2005 - 2006) pre ďalší rozvoj trhu elektronických komunikácií je nevyhnutné riešiť najmä tieto úlohy:

1. Prioritná úloha – urýchliť dôsledné uplatňovanie zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách najmä v súvislosti s uplatňovaním mechanizmu uvoľnenia účastníckych vedení 
Zodpovedný: TÚ SR

2. Predložiť na rokovanie vlády štúdiu možnosti efektívneho využitia elektronickej komunikačnej infraštruktúry vlastnenej subjektami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel 
Termín: do 30. septembra 2005
Zodpovedný: MDPT SR

3. V oblasti efektívneho využívania frekvenčného spektra predložiť na rokovanie vlády politiku pre oblasť frekvenčného spektra a hospodárenia s ním v krátko a strednodobom výhľade
Termín: do 30. septembra 2005
Zodpovedný: MDPT SR v spolupráci s TÚ SR, MO SR, MV SR, RVR

4. V oblasti poskytovania priamej podpory hľadať možnosti vyčlenenia finančných prostriedkov v kapitole Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR pre podporu budovania širokopásmového prístupu.
Termín: do 30. apríla 2005
Zodpovedný: MDPT SR

5. V rámci podpory vyrovnávania regionálnych rozdielov presadzovať podporu rozvoja širokopásmových služieb ako jeden z hlavných cieľov v rámci štrukturálnej podpory zo strany EÚ pre obdobie rokov 2007 – 2013 a navrhnúť vytvorenie samostatného sektorového operačného programu pre oblasť informatizácie
Termín: do 31. decembra 2005
Zodpovedný: MDPT SR v spolupráci s MVRR, ÚV SR

6. V oblasti digitálneho TV a R vysielania predložiť na rokovanie vlády stratégiu prechodu na digitálne vysielanie do r. 2012.
Termín: do 30. septembra 2006
Zodpovedný: MDPT SR v spolupráci s MK SR, TÚ SR, RVR

7. V oblasti bezpečnosti a ochrany sieťovej infraštruktúry predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách
Termín: do 30. októbra 2005
Zodpovedný: MDPT SR

8. V oblasti monitoringu a hodnotenia aktivít pripraviť v spolupráci s verejným a súkromným sektorom bázu informácií o rozvoji, budovaní a využívaní elektronickej komunikačnej infraštruktúry, najmä pre širokopásmový prístup, monitoring a porovnanávací a hodnotiaci mechanizmus (benchmarking).
Termín: do 30. júla 2005
Zodpovedný: MDPT SR v spolupráci s TÚ SR, ŠÚ SR, profesné asociácie a združenia, verejná správa a samospráva

9. V oblasti vedy a výskumu v SR hľadať možnosti podpory projektov zameraných na podporu širokopásmového prístupu v rámci štátnych programov výskumu a vývoja. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR, MDPT SR

10. Priebežne vyhodnotiť plnenie Národnej stratégie pre širokopásmový prístup (k službám IS) v Slovenskej republike.
Termín: do 30. marca 2006 (za celý rok 2005)
Zodpovedný: MDPT SR

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

1.  Odhad dopadov na verejné financie

Materiál Národná stratégia pre širokopásmový prístup v Slovenskej republike predpokladá vynaloženie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na aktivity rozpracované v záveroch. Tieto aktivity si budú vyžadovať v roku 2005 finančné prostriedky vo výške 2, 25 mil. Sk, z toho 1 mil. Sk bude alokovaný v grantovom systéme vedy a výskumu MDPT SR a finančné prostriedky vo výške 250 000 Sk na vypracovanie štúdie možnosti efektívneho využitia elektronickej komunikačnej infraštruktúry vlastnenej subjektami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel sú alokované v kapitole MDPT SR určených na podporu informatizácie spoločnosti. Pre oblasť digitálneho vysielania sú finančné prostriedky zahrnuté v pilotnom projekte digitálneho TV vysielania v systéme DVB-T. Poskytovanie priamej podpory pre podporu budovania širokopásmového prístupu bude závisieť od aktuálnych možností vyčlenenia finančných prostriedkov v kapitole Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR. Potreba finančných prostriedkov na ďalšie roky bude stanovená v priebežnom vyhodnotení plnenia Národnej stratégie pre širokopásmový prístup v SR.  

2. Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Pri uplatňovaní základných princípov Národnej stratégie pre širokopásmový prístup SR sa predpokladá rozvoj širokopásmových služieb, ktoré v nemalej miere majú pozitívny ekonomický vplyv na obyvateľov a podnikateľskú sféru ako aj tvorbu cien prístupu na internet. Širokopásmový prístup umožňuje rýchlejšie a efektívnejšie vykonávať špecifické činnosti bez geografického obmedzenia. Príkladom využívania širokopásmových služieb môže byť elektronické vzdelávanie, ktoré ponúka alternatívu k súčasnému spôsobu vzdelávania (fyzické dochádzanie do vzdelávacích inštitúcií v dobe, ktorú stanovujú tieto inštitúcie) a robí ho nezávislým od času i priestoru, v ktorom sa záujemca o vzdelanie nachádza, s možnosťou prispôsobiť tempo individuálnym možnostiam a potrebám. Významný bude širokopásmový prístup tiež na zabezpečenie ďalších činností, ktoré dnes ešte nepoznáme a ich potreba sa pred nami objaví iba v budúcnosti, v súvislosti s rozvojom informačnej spoločnosti a vedomostnej ekonomiky.

3. Odhad dopadov na životné prostredie

Národná stratégia pre širokopásmový prístup v Slovenskej republike nemá environmentálny vplyv na životné prostredie. Prínos širokopásmového prístupu však spočíva aj v možnosti práce na diaľku (homeworking, teleworking), ktorá môže podstatným spôsobom ovplyvniť riešenie otázok dopravy, a teda aj životného prostredia.

4. Odhad dopadov na zamestnanosť

V súvislosti s rozvojom širokopásmového prístupu sa predpokladá mierny nárast pracovných miest ovplyvnený rozvojom širokopásmových služieb. Najväčší prínos širokopásmového prístupu však spočíva v tom, že umožní vykonávať doterajšie činnosti celkom novým spôsobom, ktorý by inak nebol možný. Dnes sa tieto možnosti iba začínajú objavovať, ako napríklad možnosť práce na diaľku (homeworking, teleworking), ktorá môže ovplyvniť riešenie otázok zamestnanosti.