Metodika
obranného plánovania Slovenskej republiky

Obsah

| Úvod | 3
1. | Obranné plánovanie | 4
1. 1. | Cieľ | 4
1. 2. | Obsah | 4
1. 3. | Úrovne | 5
1. 4. | Fázy | 5
1. 5. | Subjekty | 5
1. 6. | Objekt | 6
2. | Obranné plánovanie štátu | 6
2.1. | Národná rada Slovenskej republiky | 6
2.2. | Prezident Slovenskej republiky | 6
2.3. | Vláda Slovenskej republiky | 6
2.4. | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 6
2.5. | Ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou na úseku obrany | 6
2.6. | Bezpečnostná rada Slovenskej republiky | 7
2.7. | Výbor pre obranné plánovanie | 7
3. | Vymedzenie niektorých pojmov používaných v obrannom plánovaní | 8
4. | Fázy obranného plánovania | 15
4. 1. | Dlhodobá fáza (plánovanie) | 15
4. 2. | Strednodobá fáza (programovanie) | 16
4. 3. | Krátkodobá fáza (rozpočtovanie) | 16
5. | Postupy a procedúry obranného plánovania | 16
5. 1. | Medzinárodná úroveň | 16
5. 2. | Národná úroveň | 17
5. 3. | Rezortná úroveň | 18
6. | Programová štruktúra obranného plánovania Slovenskej republiky | 18
6. 1. | Programy a podprogramy | 19
6. 2. | Medzirezortný program č. 6. Národná obranná infraštruktúra | 20
6. 3. | Harmonogram úloh a vypracovania dokumentov | 21
| Záver | 22
| Prílohy |
I. | Návrh štruktúry obranného plánovania Slovenskej republiky | 23
I. 1. | Smernice pre obranné plánovanie Slovenskej republiky | 23
I. 2. | Programový návrh | 23
I. 3. | Programový plán obrany Slovenskej republiky | 23
I. 4. | Harmonogram úloh a vypracovania dokumentov strednodobej fázy | 24
II. | Schéma obranného plánovania Slovenskej republiky | 25
III. | Obranné plánovanie Slovenskej republiky v rokoch 2001až 2007 | 26

Úvod

Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 812/2000 bolo ministrovi obrany Slovenskej republiky uložené ustanoviť medzirezortnú pracovnú komisiu za účelom komplexného do-pracovania problematiky obranného plánovania. Nasledujúcim uznesením č. 40/2002 bolo rozhodnuté o predložení metodiky obranného plánovania Slovenskej republiky na prerokova-nie.

Návrh predstavuje mieru zhody, ktorá bola v rámci zainteresovaných rezortov v tejto problematike dosiahnutá.

Cieľom metodiky obranného plánovania Slovenskej republiky je navrhnúť a poskytnúť subjektom obranného plánovania celkový prehľad o činnostiach, procedúrach a postupoch posudzovania, rozhodovania a kontroly v procese obranného plánovania Slovenskej republiky, ktoré umožnia zvýšiť efektívnosť využívania vynakladaných zdrojov na obranu.

Zámerom je napomôcť postupné a plynulé zapojenie sa Slovenskej republiky do plánovacích procesov NATO pri rešpektovaní súčasných podmienok, možností a potrieb zabezpečenia obrany Slovenskej republiky.

Zavedenie obranného plánovania v podmienkach Slovenskej republiky predstavuje postupný proces transformácie subjektov, ktoré sa podieľajú na zabezpečovaní obrany štátu, ich vzájomných vzťahov s cieľom zvýšiť funkčnosť a účinnosť systému obrany Slovenskej republiky. 

V nadväznosti na ukončený prijatie  ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu boli do predloženého návrhu implementované novovzniknuté orgány štátu v oblasti bezpečnosti a obrany, najmä Bezpečnostná rada Slovenskej republiky (ďalej len “Bezpečnostná rada”) a Výbor pre obranné plánovanie (ďalej len “výbor”). Proces zavádzania obranného plánovania na úrovni štátu a jednotlivých rezortov prirodzene predpokladá dokončiť právnu úpravu miesta, úloh a vzájomných vzťahov medzi subjektami obrany štátu.

Pri spracovaní metodiky obranného plánovania Slovenskej republiky boli akceptované politicko vojenské východiská vymedzené v Bezpečnostnej stratégii Slovenskej republiky, Obrannej stratégii Slovenskej republiky, Vojenskej stratégii Slovenskej republiky a skúsenosti z obranného plánovania a jeho právnej úpravy v členských štátoch NATO.

V potrebnej miere boli prijaté zásady programového rozpočtovania, ktoré Ministerstvo financií Slovenskej republiky postupne zavádza do ekonomickej praxe.

Metodika obranného plánovania Slovenskej republiky svojím vecným obsahom vytvára predpoklady pre systémovú úpravu procesov obranného plánovania v podmienkach nielen prístupového procesu, ale aj členstva Slovenskej republiky v NATO. Súčasne zakladá pod-mienky pre harmonizáciu procesov obranného plánovania na medzinárodnej, národnej aj rezortnej úrovni. 

Závažnosť problematiky obranného plánovania vyžaduje  postupnú inštitucionalizáciu procesov obranného plánovania na všetkých úrovniach.  

1. Obranné plánovanie 

Obranné plánovanie je súhrn činností, pomocou ktorých príslušné štátne orgány vytvárajú dlhodobé, strednodobé a krátkodobé plány zabezpečenia úloh obrany štátu a určujú sa povinnosti subjektom zabezpečujúcim plnenie týchto úloh. 

Prostredníctvom obranného plánovania štát realizuje svoju riadiacu a koordinačnú funkciu. Ide o špecifický proces prípravy a posudzovania opatrení na vyčleňovanie a efektívne využívanie ľudských, vecných a finančných zdrojov na zabezpečenie obrany štátu. 

Obranné plánovanie Slovenskej republiky riadi vláda Slovenskej republiky. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky obranné plánovanie koordinuje. Za prípravu obranného plánovania a plnenie opatrení, ktorými sa určí stupeň obranyschopnosti štátu, zodpovedajú v rozsahu svojej pôsobnosti ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgány miestnej štátnej správy, obce a vyššie územné celky. 

1.1. Cieľ 

Cieľom obranného plánovania je vybudovanie obranných kapacít nevyhnutných na zníženie alebo odstránenie potenciálneho, najmä vojenského ohrozenia štátu alebo koalície. Obranné plánovanie je zamerané na dosiahnutie budúcich požadovaných schopností (kapacít) ozbrojených síl a ďalších prvkov obrany štátu. 

1.2. Obsah 

     Na základe analýzy scenárov ohrozenia je obsahom obranného plánovania: 
a) stanovenie obranných kapacít nevyhnutných na elimináciu potenciálnych výziev a hrozieb, 
b) určenie spôsobu, času a ceny, za ktorú budú požadované schopnosti ozbrojených síl dosia-hnuteľné,
c) zabezpečenie optimálneho rozdelenia dostupných zdrojov na obranu.

1.3. Úrovne 

Obranné plánovanie je procesom výstavby obranných kapacít, na troch vzájomne prepojených a podmienených úrovniach:
a) medzinárodná úroveň – procesy obranného plánovania v podmienkach NATO,
b) národná úroveň – procesy obranného plánovania v podmienkach Slovenskej republiky,
c) rezortná úroveň – procesy obranného plánovania v podmienkach rezortov a vybraných
    právnických osôb, ktoré sa podieľajú na zabezpečení obrany štátu.

1.4. Fázy 

    Obranné plánovanie je zamerané na získanie budúcich schopností obrany s určením cieľov a časových etáp ich dosiahnutia. Fázy obranného plánovania zahrnujú:
a) dlhodobú (plánovaciu) fázu,
b) strednodobú (programovaciu) fázu,
c) krátkodobú (rozpočtovaciu) fázu. 
Jednotlivé fázy obranného plánovania sú podrobne charakterizované v ďalšej kapitole. 

1.5. Subjekty 

Subjektami obranného plánovania sú orgány, ktoré vstupujú do procesu obranného plánovania vo všetkých jeho fázach a na jednotlivých úrovniach. Obranné plánovanie zahrnuje orgány plánovania, programovania a  rozpočtovania v systéme kolektívnej bezpečnosti NATO  a obrany Slovenskej republiky. 

Subjekty obranného plánovania na jednotlivých úrovniach obranného plánovania sú:
a) na medzinárodnej úrovni systému kolektívnej bezpečnosti stále plánovacie výbory medzi-národného štábu NATO, ktoré sú určujúcimi konzultačnými zdrojmi pre systémy obranného plánovania členských štátov NATO,
b) na národnej úrovni obrany Slovenskej republiky Národná rada Slovenskej republiky, prezident Slovenskej republiky, vláda Slovenskej republiky, Bezpečnostná rada Slovenskej republiky,
c) na rezortnej úrovni ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy Slovenskej repub-liky, orgány miestnej štátnej správy Slovenskej republiky, orgány samosprávy a vybrané právnické osoby, ktoré sa podieľajú na zabezpečení obrany štátu; ďalej sa tohto procesu zúčastňujú:
-	na úrovni programov manažéri programov ako riadiace subjekty programov, ich úlohou je koordinácia prípravy, hodnotenie programových návrhov a realizácia programov, projektov alebo prvkov, ktoré zabezpečujú splnenie cieľa a dosiahnutie požadovanej schopnosti programu,
-	na úrovni podprogramov manažéri podprogramov ako riadiace subjekty koordinácie prípravy a spracovania, integrácie a realizácie podprogramu, projektu alebo prvku, ktoré v rozsahu vymedzených plánovacích limitov a pôsobnosti vymedzenej všeobecne záväznými právnymi predpismi zabezpečujú splnenie cieľa a merateľných ukazovateľov programu,
-	na úrovni projektov a prvkov obranní plánovači ako subjekty zúčastňujúci sa na príprave programu, projektu alebo prvku,
-	na úrovni financovania rozpočtoví disponenti ako subjekty, ktoré na základe rozpisu programového rozpočtu finančnými zdrojmi na realizáciu príslušného programu, podprogramu, projektu alebo prvku.

1.6. Objekt 

       Objektom obranného plánovania sú ozbrojené sily a ďalšie prvky obrany  štátu.

2. Obranné plánovanie štátu

        Pre naplňovanie cieľov a úloh obranného plánovania je určujúca bezpečnostná, obranná a vojenská politika. Na vrcholovej úrovni riadenia zabezpečujú jej realizáciu tieto orgány štátu: 

2.1. Národná rada Slovenskej republiky:

a)	rozhoduje o základných otázkach bezpečnosti a obrany štátu,
b)	schvaľuje základné koncepcie bezpečnosti a obrany štátu a zásadné strategické dokumenty  bezpečnosti a obrany štátu, 
c)	schvaľuje rozvojové programy a  plány v  oblasti bezpečnosti štátu, vrátane ich finančnej
     náročnosti,
d)	vykonáva kontrolu plnenia úloh bezpečnosti a obrany štátu.

2.2. Prezident Slovenskej republiky:

a)	navrhuje štátnym orgánom a iným právnickým osobám, ktoré plnia úlohy súvisiace so zachovávaním bezpečnosti a obrany štátu, opatrenia na úseku bezpečnosti a obrany štátu,
b)	vyžaduje od štátnych orgánov a iných právnických osôb, ktoré plnia úlohy súvisiace so zachovávaním bezpečnosti a obrany štátu, informácie o stave obrany štátu.

2.3. Vláda Slovenskej republiky na úseku obrany:

a)	zodpovedá za bezpečnosť a obranu, určuje základnú koncepciu bezpečnosti a obrany  štátu,
b)	riadi činnosť ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánov miestnej štátnej správy, obcí a vyšších územných celkov pri príprave na obranu štátu,
c)	riadi proces obranného plánovania.

2.4. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky:

a)	navrhuje vláde Slovenskej republiky zásadné opatrenia prípravy na obranu štátu, základné koncepcie obrany štátu a strategické dokumenty obrany štátu, 
b)	koordinuje obranné plánovanie,
c)	požaduje od ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánov miestnej štátnej správy, obcí a vyšších územných celkov podkladové materiály potrebné na obranné plánovanie.

2.5. Ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy  s celoštátnou pôsobnosťou na úseku obrany najmä:

a)	v rozsahu vymedzenej pôsobnosti zodpovedajú za úlohy obrany a vytvárajú podmienky na realizáciu požiadaviek zabezpečenia príprav na obranu a kontrolujú ich realizáciu,
b)	podieľajú sa na príprave podkladových materiálov potrebných pre obranné plánovanie,
c)	podieľajú sa na rozvoji systému obrany štátu.

2.6. Bezpečnostná rada

Bezpečnostná rada bola zriadená ako poradný orgán v mieri, na zabezpečenie úloh v oblasti bezpečnosti a obrany štátu:
a)	podieľa sa na vytváraní bezpečnostného systému Slovenskej republiky a realizácii medzi-národných záväzkov v oblasti bezpečnosti a obrany, 
b)	vyhodnocuje bezpečnostnú situáciu v Slovenskej republike a vo svete, 
c)	pripravuje pre vládu návrhy opatrení na zachovávanie bezpečnosti Slovenskej republiky, na predchádzanie krízovým situáciám a návrhy na riešenie vzniknutej krízovej situácie.

Bezpečnostná rada na prípravu a plnenie svojich úloh zriaďuje najmä tieto výbory:
a)	výbor pre zahraničnú politiku,
b)	výbor pre obranné plánovanie,
c)	výbor pre civilné núdzové plánovanie,
d)	výbor pre koordináciu spravodajských služieb.

 2.7. Výbor pre obranné plánovanie
 
      Výbor pre obranné plánovanie zabezpečuje prípravu a plnenie úloh na úseku obranného plánovania. Pripravuje odporúčania na realizáciu úloh a opatrení zabezpečenia obrany Slovenskej republiky, prerokúva zásadné úlohy a ciele obranného plánovania a prerozdelenia obranných zdrojov, ktoré sú predurčené na výstavbu obranných kapacít a dosiahnutie požadovaných schopností ozbrojených síl. Zabezpečuje medzinárodnú spoluprácu na úseku obranného plánovania. Vo svojej činnosti výbor spolupracuje s ostatnými výbormi, najmä však s výborom pre civilné núdzové plánovanie.

Predsedom výboru pre obranné plánovanie je minister obrany Slovenskej republiky. Podpredsedom výboru je štátny tajomník Ministerstva financií Slovenskej republiky. Členovia výboru sú:
-	štátny tajomník Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky,
-	štátny tajomník Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, 
-	štátny tajomník Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky, 
-	štátny tajomník Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, 
-	štátny tajomník Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky,
-	štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky,
-	štátny tajomník Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky,
-	predseda Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky. 

Činnosť výboru sa riadi rokovacím poriadkom, ktorý schvaľuje vláda Slovenskej republiky. Úlohy sekretariátu výboru plní ministerstvo obrany Slovenskej republiky.

3. Vymedzenie niektorých pojmov používaných v obrannom plánovaní

Strategická koncepcia NATO

Predstavuje medzinárodný strategický dokument pre dlhodobú bezpečnostnú a obrannú politiku členských štátov NATO. Obsahuje poslanie a úlohy NATO, bezpečnostné ciele a určuje spôsoby a prostriedky na ich dosiahnutie; ustanovuje priority výstavby a zásady fungovania kolektívneho bezpečnostného systému. Obsahuje smernice pre ozbrojené sily vyčleňované v prospech NATO. Aktualizácia dokumentu sa vykonáva podľa potreby.  
Spracovateľom dokumentu je medzinárodný štáb NATO v súčinnosti s členskými štátmi NATO. Dokument schvaľujú najvyšší predstavitelia členských štátov na rokovaní Severo-atlantickej rady.

Bezpečnostná stratégia Slovenskej republiky 

Na základe analýzy bezpečnostného prostredia tento dokument deklaruje záujmy Sloven-skej republiky. Určuje dlhodobú bezpečnostnú politiku štátu, jej ciele, základné oblasti a nás-troje jej realizácie. Ustanovuje priority výstavby a zásady fungovania bezpečnostného sys-tému štátu. Aktualizácia dokumentu sa vykonáva podľa potreby.  
         Spracovateľom dokumentu je Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. 
Dokument prerokúva Bezpečnostná rada, vláda Slovenskej republiky a schvaľuje Národná rada Slovenskej republiky.

Obranná stratégia Slovenskej republiky 

Tento dokument určuje dlhodobú obrannú politiku štátu, jej ciele, úlohy, zásady a stra-tégiu obrany štátu. Ustanovuje požiadavky na obranné plánovanie, priority výstavby a zásady použitia obranných systémov. Aktualizácia dokumentu sa vykonáva podľa potreby. 
Spracovateľom dokumentu je Ministerstvo obrany Slovenskej republiky v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. 
Dokument prerokúva výbor, Bezpečnostná rada, vláda Slovenskej republiky a schvaľuje Národná rada Slovenskej republiky.

Vojenská stratégia Slovenskej republiky 

Určuje vojenskú politiku štátu, je základným dlhodobým dokumentom pre obranné plá-novanie ozbrojených síl. Obsahuje vojenské ciele štátu, určuje spôsoby a prostriedky na ich dosiahnutie, stanovuje priority výstavby a zásady použitia ozbrojených síl pri odvrátení          a znížení miery rizika vojenského, ale aj nevojenského ohrozenia. Rozhodujúcim objektom Vojenskej stratégie Slovenskej republiky sú ozbrojené sily, ich poslanie, úlohy a štruktúry. Aktualizácia dokumentu je vykonávaná podľa potreby. 
Spracovateľom dokumentu je Ministerstvo obrany Slovenskej republiky v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. 
Dokument prerokúva výbor, Bezpečnostná rada, vláda Slovenskej republiky a schvaľuje Národná rada Slovenskej republiky.

Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010, dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl, dlhodobý plán rozvoja obrannej infraštruktúry Slovenskej republiky 

Ozbrojené sily SR – model 2010 je koncepčný dokument strategického významu, ktorý na základe možných rizík a hrozieb vymedzuje požadované schopnosti ozbrojených síl. Ustanovuje úlohy a štruktúry ozbrojených síl, ktoré musia byť pripravené odvrátiť a znížiť mieru potenciálneho rizika vojenského, ale aj nevojenského ohrozenia. Dokument Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010 schvaľuje Národná rada Slovenskej republiky.

Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl (ďalej len “dlhodobý plán”) predstavuje perspektívny implementačný dokument, v ktorom sa realizuje poslanie, úlohy a rozvoj ozbrojených síl na dosiahnutie budúcich požadovaných schopností. Dlhodobý plán je podkladom na vypracovanie programového plánu. Schvaľuje ho minister obrany Slovenskej republiky. Informáciu o dlhodobom pláne prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a berie na vedomie vláda Slovenskej republiky.
       
Dlhodobý plán rozvoja obrannej infraštruktúry Slovenskej republiky (ďalej len “plán infraštruktúry”) predstavuje perspektívny implementačný dokument, v ktorom sa realizuje poslanie a rozvoj prvkov národnej obrannej infraštruktúry. Plán infraštruktúry je podkladom na vypracovanie programového plánu a schvaľuje ho vláda Slovenskej republiky.

Spracovateľom dokumentov je Ministerstvo obrany Slovenskej republiky v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Aktualizácia dokumentov sa vykonáva podľa potreby, spravidla v nadväznosti na aktualizáciu Vojenskej stratégie Slovenskej republiky a požiadaviek, ktoré vyplývajú z komplexnej správy o stave obrany Slovenskej republiky.

Komplexná správa o stave obrany Slovenskej republiky 

Je to analytický dokument, ktorý hodnotí obranné aspekty súčasného bezpečnostného prostredia a ich nadväznosť na strategické smerovanie štátu. Potvrdzuje identifikované hrozby a ustanovuje priority na úseku obrany štátu. Posudzuje schopnosti súčasných organizačných štruktúr a pripravenosť ozbrojených síl eliminovať súčasné a budúce hrozby a určuje akcep-tovateľnú mieru rizika vojenského ohrozenia podľa vypracovaných plánovacích scenárov pre nasledujúcu fázu obranného plánovania. Na základe hodnotenia stavu zabezpečenia obrany štátu Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vypracúva požiadavky na zabezpečenie obrany štátu. Význam tejto správy spočíva v tom, že umožňuje na základe komplexných záverov a odporúčaní v oblasti obrany štátu vykonať nevyhnutné korektúry a aktualizáciu obrannej politiky štátu a zodpovedajúcich plánovacích dokumentov.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vypracúva dokument raz za štyri roky. Doku-ment prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a  vláda Slovenskej republiky. Schvaľuje ho Národná rada Slovenskej republiky.

Správa o stave zabezpečenia obrany Slovenskej republiky 

Je to analytický dokument, ktorý hodnotí aktuálne politicko-vojenské prostredie Sloven-skej republiky, skúma schopnosti súčasných organizačných štruktúr a  pripravenosť ozbro-jených síl eliminovať súčasné a budúce ohrozenia a určuje akceptovateľnú mieru rizika vojen-ského ohrozenia. 
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spracúva dokument raz za dva roky, ak nie je v príslušnom roku vypracúvaná komplexná správa o stave obrany Slovenskej republiky. 
Dokument prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a vláda Slovenskej republiky. Schvaľuje ho Národná rada Slovenskej republiky.

Smernice PARP (ministerské smernice NATO) 

Smernice sú programovým dokumentom medzinárodnej úrovne obranného plánovania ašpirantských štátov NATO. Tieto smernice určujú zámery a ciele kolektívnej obrany NATO na obdobie šiestich rokov. Zameriavajú sa na rozvoj schopností a interoperability ozbrojených síl ašpirantských štátov NATO.
V období prístupového procesu Slovenskej republiky majú formu smerníc PARP- plánovacieho a hodnotiaceho procesu.
Po získaní členstva Slovenskej republiky v NATO, ich nahradia ministerské smernice NATO. 
Spracovateľom dokumentu je medzinárodný štáb NATO raz za dva roky (každý nepárny rok). 

Partnerské ciele (ciele síl) 

Je to súhrnný programový dokument akceptovaných partnerských cieľov na nasledujúce roky, ktoré predstavujú schopnosti ozbrojených síl ašpirantských štátov NATO a ich podiel na kolektívnej obrane.   
       V období prístupového procesu Slovenskej republiky má dokument formu partnerských cieľov. 
Po získaní členstva Slovenskej republiky v NATO ho nahradí dokument ciele síl.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spracúva dokument raz za dva roky (každý párny rok) v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Roz-hodnutie o prijatí partnerských cieľov prerokúva výbor a Bezpečnostná rada. Informáciu o akceptácii partnerských cieľov schvaľuje vláda Slovenskej republiky.

Prehľad celkovej interoperability (dotazník obranného plánovania – DPQ) 

Je to súhrnný hodnotiaci dokument schopností ozbrojených síl ašpirantských štátov NATO s dôrazom na pripravenosť síl a kapacít vhodných pre aktivity NATO v rámci operácií OSN, OBSE a NATO. Má analytickú a hodnotiacu časť plánov rozvoja schopností ozbrojených síl na ďalších šesť rokov
V období prístupového procesu Slovenskej republiky má dokument formu prehľadu cel-kovej interoperability. 
Po získaní členstva Slovenskej republiky v NATO ho nahradí dotazník obranného plánovania - DPQ.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spracúva dokument raz za dva roky (každý párny rok, s ročným spresňovaním) v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými or-gánmi štátnej správy. Dokument prerokúva výbor a schvaľuje minister obrany Slovenskej republiky.

Konsolidačná správa (hodnotiaca správa)

Je to súhrnný analytický dokument dosiahnutých schopností ozbrojených síl ašpirant-ských štátov NATO s dôrazom na zhodnotenie plnenia partnerských cieľov. Sumarizuje aj obrannú politiku, záväzky a kapacity vyčlenených síl ašpirantských a členských štátov NATO.
Po získaní členstva Slovenskej republiky v NATO ho nahradí hodnotiaca správa. Medzi-národný štáb NATO spracúva dokument podľa podkladov Ministerstva obrany Slovenskej republiky raz za dva roky (každý nepárny rok) v súčinnosti s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy.

Smernice pre obranné plánovanie Slovenskej republiky 

Sú rozhodujúcim plánovacím dokumentom fázy programovania vypracovaným na zákla-de požiadaviek na zabezpečenie obrany štátu. Ustanovujú ciele a úroveň schopností, ktoré sa majú dosiahnuť pri plánovaní výstavby ozbrojených síl a ďalších prvkov obrany, určujú plánovacie limity ľudských, vecných a finančných zdrojov a formulujú priority pre potreby zabezpečenia obrany štátu. Na základe týchto smerníc v rozsahu plánovacích limitov obran-ných zdrojov, programoví manažéri navrhujú spôsob na splnenie vymedzených cieľov.
Vzhľadom na rozsah a charakter informácií ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy, ktoré sa podieľajú na zabezpečení obrany štátu, dostanú výpis zo smerníc pre obranné plánovanie Slovenskej republiky, ktorý je základom obranného plánovania príslušného rezortu.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spracúva dokument raz za dva roky (každý párny rok) až po prijatí smerníc PARP a prijatí partnerských cieľov v súčinnosti s minis-terstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. 
Dokument prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a schvaľuje ho vláda Slovenskej republiky.

Programový plán obrany Slovenskej republiky 

Je to súbor programov, ktorých realizáciou sa budujú požadované schopnosti obrany štá-tu. Programy spracúvajú manažéri programov a manažéri podprogramov medzirezortného programu v rozsahu ustanovených cieľov a pridelených obranných zdrojov a predkladajú ich  na Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, ktoré ich zhodnotí z hľadiska plnenia cieľov a dodržania určených zdrojov na obranu. Po ich zhodnotení sú zaradené do programového plánu obrany Slovenskej republiky. 
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spracúva dokument raz za dva roky vždy pred spracovaním prehľadu celkovej interoperability príp. dotazníka obranného plánovania a po vydaní smerníc pre obranné plánovanie Slovenskej republiky.
Dokument prerokúva výbor a schvaľuje minister obrany Slovenskej republiky.

Programový rozpočet

Predstavuje výhľadový dokument alokácie t.j. účelného rozdelenia finančných zdrojov na obdobie štyroch rokov s cieľom realizovať integrované programy podľa schváleného progra-mového plánu obrany Slovenskej republiky.
Ministerstvo, alebo iný ústredný orgán štátnej správy, ktorý sa podieľa na zabezpečovaní úloh obranného plánovania, spracúva dokument podľa pokynov Ministerstva financií Sloven-skej republiky raz za rok. Dokument prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a vláda Slovenskej republiky. Schvaľuje ho Národná rada Slovenskej republiky ako súčasť zákona o štátnom roz-počte.

Implementačný plán

Je to aktuálny rozpis úloh konkrétneho strednodobého programu, podprogramu, projektu alebo prvku príslušného rezortu, ktorý je účastníkom obranného plánovania podľa progra-movej štruktúry. Po schválení zákona o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok              a v súlade so zákonom č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a následnom rozpise záväzných ukazovateľov Ministerstvom financií Slovenskej republiky je vypracovaný implementačný plán, ktorý schvaľuje príslušný minister alebo vedú-ci ústredného orgánu štátnej správy, čím zabezpečuje naplnenie zákona o štátnom rozpočte. 

Rozpis záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu 

Je to podrobný aktuálny rozpis programového rozpočtu na príslušný kalendárny rok v členení podľa programov vo funkčnej a ekonomickej klasifikácii. Rozpis vypracúva Ministerstvo financií Slovenskej republiky po schválení zákona o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok. Správcovia rozpočtových kapitol rozpisujú schválené  záväzné uka-zovatele pre organizácie vo svojej pôsobnosti.
V súlade s rozhodnutím príslušného ministra alebo vedúceho ústredného orgánu štátnej správy sú úlohy implementačného plánu vo forme rozpisových listov, záväzných ukazo-vateľov rozpočtu na príslušný rozpočtový rok oznámené vykonávateľom príp. rozpočtovým disponentom. Súčasťou rozpisového listu je určenie účelových výdavkov, záväzných úloh a postupov vrátane postupov pri rozpise rozpočtu manažérom programu a manažérom pod-programu pre podriadené programové prvky.

Programová štruktúra obranného plánovania 

Je to účelové zostavenie programov a podprogramov, ktorých realizáciou bude zabez-pečený požadovaný stupeň kompatibility s obranným plánovaním NATO a realizáciou ktorých budú dosiahnuté požadované budúce schopnosti obrany. Určuje rámec na plánovanie, realizáciu a kontrolu obranných úloh a zdrojov nevyhnutných na ich dosiahnutie. Táto štruk-túra je vytváraná tak, aby uznávala vymedzené kompetencie a pôsobnosť subjektov obran-ného plánovania a požiadavky na programovanie a rozpočtovanie. Programovú štruktúru možno opraviť alebo zmeniť len smernicami obranného plánovania Slovenskej republiky.

Program (podprogram)

Program je súborom vzájomne integrovaných podprogramov, projektov a prvkov (podprogram je súhrn vzájomne integrovaných projektov a prvkov). Pre potreby obranného plánovania Slovenskej republiky predstavuje súhrn nezávislých, ale úzko súvisiacich činností a služieb, ktoré prispievajú k splneniu spoločných cieľov a zámerov na zabezpečenie poža-dovaných schopností ozbrojených síl alebo ďalších súčastí obrany. Program musí vždy obsahovať zámer, cieľ a merateľné ukazovatele.
Štruktúru programu tvoria podprogramy, prvky a projekty, zámery, ciele a merateľné ukazovatele, ktorých realizácia zabezpečí dosiahnutie očakávaných schopností obrany. Na to sú plánované a následne vyčleňované dostupné ľudské, vecné a finančné zdroje. Ak nie je vecný dôvod vytvoriť tri úrovne štruktúry programu (t.j. program, podprogram, projekty alebo prvky), možno ho výnimočne priamo rozdeliť na projekty alebo prvky.
Podľa vecného zamerania programov majú tieto programy rezortný charakter (rezortný program) alebo medzirezortný charakter (medzirezortný program). 
Z časového hľadiska môže byť program časovo ohraničený alebo časovo neohraničený. 
Časovo ohraničený program (rozvojový alebo útlmový program) predstavuje súhrn časovo ohraničených prác, činností a dodávok vykonaných na dosiahnutie cieľa alebo na jeho podporu. Po dosiahnutí cieľa programu sa ďalšie výdavky zaraďujú medzi výdavky na trvalé a opakujúce sa operácie.
Časovo neohraničený program, (prevádzkový program) je charakteristický tým, že výdav-ky sú plánované spravidla na zabezpečenie opakujúcej sa operácie alebo činnosti.

Rozvojový program

Rozvojový program tvorí súhrn účelovo integrovaných podprogramov alebo projektov “nových obranných kapacít”, ktoré ešte nie sú súčasťou systému obrany štátu a ktoré je z obranných dôvodov potrebné vybudovať.  Vzhľadom na rozvojový charakter týchto programov po dosiahnutí požadovanej schopnosti alebo spôsobilosti získajú charakter prevádzkových programov. Rozvojové programy v oblasti bezpečnosti štátu schvaľuje Národná rada Slovenskej republiky.

Útlmový program

Útlmový program  tvorí súhrn účelovo integrovaných podprogramov alebo projektov “súčasných obranných kapacít”, ktoré sú súčasťou systému obrany štátu a ktoré je z obranných dôvodov potrebné utlmiť alebo ukončiť.

Prevádzkový program

Prevádzkový program tvorí súhrn účelovo integrovaných podprogramov alebo projektov potrebných na udržiavanie  obranných kapacít, ktoré sú súčasťou obrany štátu.

Medzinárodný program (podprogram) 

      Je to program (podprogram), ktorý zabezpečuje plnenie medzinárodného cieľa a na jeho plnení sa v rámci medzinárodných dohôd zúčastňujú dva  štáty alebo viacero štátov.

Medzirezortný program

Je to program, ktorý zabezpečuje plnenie nadrezortného cieľa a na jeho plnení sa v rámci vymedzenej vecnej pôsobnosti zúčastňuje viac rezortov (organizácií), ktoré sú začlenené do viacerých rozpočtových kapitol. Funkčné zatriedenie výdavkov medzirezortného programu určuje manažér programu podľa ich účelu. Suma výdavkov rozpočtovaná na medzirezortný program je rozdelená do jednotlivých podprogramov v rozpočtových kapitolách účastníkov programu. 

Rezortný program

Je to program, ktorý napĺňa rezortný cieľ. Funkčné zatriedenie výdavkov rezortného programu určuje manažér programu podľa ich účelu. Suma výdavkov rozpočtovaná na rezortný program je rozdelená do jednotlivých podprogramov v rozpočtovej kapitole správcu rozpočtovej kapitoly. 

Podprogram medzirezortného programu

Je to podprogram, ktorý zabezpečuje plnenie medzirezortného programu, na jeho plnení sa v rámci vymedzenej vecnej pôsobnosti zúčastňuje jeden rezort. Funkčné zatriedenie jeho výdavkov je odvodené od funkcie, ktorú určuje manažér tohto podprogramu. Suma výdavkov rozpočtovaná na podprogram medzirezortného programu je rozdelená do jednotlivých pro-jektov alebo prvkov v rozpočtovej kapitole účastníka. 

Programový návrh

Je to návrh zodpovedného manažéra programu alebo manažéra podprogramu, ako naj-efektívnejším spôsobom dosiahnuť splnenie cieľa programu v rozsahu vymedzených plá-novacích limitov. Rozhodujúcou súčasťou posudzovania programového návrhu sú jeho mera-teľné ukazovatele.  

Projekt 

Projekt je ucelená súčasť programu, ktorý predstavuje aktivitu uskutočnenú na tvorbu tovaru alebo služby. Projekt je časovo obmedzený má definovaný začiatok a koniec. Môže mať rozvojový alebo útlmový charakter.

Prvok

Prvok je ucelená súčasť programu s časovo neobmedzenou opakovanou činnosťou alebo službou, ktorá zabezpečuje určitú schopnosť. Má vždy prevádzkový charakter.

Hlavný manažér programu

Hlavným manažérom všetkých programov rezortu ministerstva obrany v navrhnutej programovej štruktúre je minister obrany Slovenskej republiky.

Manažéri programov ozbrojených síl

Manažérmi programov sú určení funkcionári rezortu ministerstva obrany na základe rozhodnutia ministra obrany Slovenskej republiky. Manažér programu koordinuje prípravu programov v rozsahu pridelených plánovacích limitov na jednotlivé podprogramy v rámci prípravy programového plánu obrany Slovenskej republiky.

Manažér medzirezortného programu

Manažérom medzirezortného programu je minister obrany, ktorý koordinuje úlohy zabezpečenia obrany štátu, v rozsahu vymedzenom všeobecne platnými právnymi predpismi, požiadavkami a plánovacími limitami.

Manažér podprogramu

Manažérmi rezortných podprogramov sú určení funkcionári rezortu ministerstva obrany na základe rozhodnutia ministra obrany Slovenskej republiky. Manažéri podprogramov zodpovedajú za prípravu a integráciu podprogramov, sú povinní zabezpečovať ciele podprogramu v rozsahu požiadaviek a plánovacích limitov. 

Manažérom podprogramu medzirezortného programu

Manažérom podprogramu medzirezortného programu je minister alebo vedúci ústredného orgánu štátnej správy toho subjektu obranného plánovania, ktorý koordinuje úlohy zabez-pečenia obrany štátu v rozsahu vymedzenom všeobecne záväznými právnymi predpismi, požiadavkami a plánovacími limitmi. 

Integrácia programov a podprogramov

Je najdôležitejšou činnosťou manažérov programov a  podprogramov v etape prípravy programu alebo podprogramu. Jej obsahom je vnútorné kvalitatívne a kvantitatívne vyváženie a zladenie programu alebo podprogramu, príp. zladenie podprogramov, projektov   a prvkov v rámci programu alebo projektov a prvkov v rámci programového plánu. 
Cieľom integrácie je nájsť najefektívnejší spôsob dosiahnutia cieľov a úloh v rámci  stanovených plánovacích limitov. Integrácia predpokladá vytváranie variantných riešení a ich posudzovanie podľa určených priorít. 
Zhodnotenie cieľov a merateľných ukazovateľov programov a ich integráciu v rámci programového plánu vykoná ministerstvo obrany Slovenskej republiky.

4. Fázy obranného plánovania

Z časového hľadiska predstavuje obranné plánovanie uzatvorené cykly plánovacích, reali-začných a hodnotiacich procesov a procedúr v relatívne samostatných, ale vzájomne previa-zaných a podmienených plánovacích fázach.  

4.1. Dlhodobá fáza (plánovanie) 

Je zameraná na analýzu a hodnotenie bezpečnostného prostredia a možnosti vzniku potenciálnych výziev a hrozieb pre bezpečnosť a obranu Slovenskej republiky s výhľadom na 10 rokov až 15 rokov. Na základe analýz potenciálneho ohrozenia sa vypracúvajú scenáre a odozvy na tieto ohrozenia, určuje sa prijateľná miera rizika a  úroveň obrannej dostatočnosti Slovenskej republiky.
Výsledkom je sústava politicko vojenských a vojensko odborných dokumentov, tak ako je uvedené v nasledujúcich kapitolách, ktorá je spresňovaná spravidla podľa potreby alebo v štvorročnej etape. 

4.2.Strednodobá fáza (programovanie) 

Určené schopnosti predurčených síl a prostriedkov sa dosahujú prostredníctvom strednodobých obranných programov. Programové plánovanie má cyklický charakter s dvojročnou plánovacou periódou. 
Výsledným dokumentom strednodobého plánovania je programový plán obrany Slovenskej republiky na obdobie šiestich rokov, ktorý je základom na vypracovanie pro-gramového rozpočtu na štyri roky.

4.3. Krátkodobá fáza (rozpočtovanie) 

	Predstavuje plánovanie finančných zdrojov  na konkrétne použitie a prevádzku súčasných síl a prostriedkov v rámci zabezpečenia obrany Slovenskej republiky. Túto fázu tvorí spracovanie návrhu programového rozpočtu rezortu v rámci prípravy štátneho rozpočtu.     
Na základe schváleného programového rozpočtu sú vypracovávané ročné implementačné plány.

5. Postupy a procedúry obranného plánovania 

Obranné plánovanie predstavuje mechanizmus vzájomne podmienených a vzájomne nadväzujúcich postupov a procedúr. Obranné plánovanie má cyklický charakter. Valivým spôsobom koordinuje, vyčleňuje obranné zdroje a spätne hodnotí efektívnosť ich využívania.
Jeho cyklický charakter spočíva v tom, že všetky fázy sa vykonávajú pravidelne každý rok (niektoré procesy len formou aktualizácie). Valivý spôsob znamená že sa vykonáva  s časovým posunom o jeden rok.
Zmyslom postupov a  procedúr obranného plánovania je transformácia cieľov a úloh stanovených v dlhodobej fáze na programy strednodobej fázy a ich financovanie v krátko-dobej fáze.
Rozhodujúce procesy obranného plánovania sú sústredené v programovaní,  ktorého výs-ledkom je programový plán obrany Slovenskej republiky. Táto fáza sa začína vypracovaním smerníc pre obranné plánovanie a končí sa vypracovaním programového rozpočtu. 
Postupy a procedúry obranného plánovania sú vykonávané na medzinárodnej, národnej a rezortnej úrovni.

5.1. Medzinárodná úroveň 

Obsahom obranného plánovania na medzinárodnej úrovni sú plánovacie procesy, kon-zultácie a procedúry medzi NATO a Slovenskou republikou. Do získania členstva v NATO je predstavovaný plánovacím a hodnotiacim procesom partnerstva za mier (PARP), ktorého obsahom je plnenie partnerských cieľov. Splnenie partnerských cieľov vyžaduje časovo a obsahovo dať do súladu obranné plánovanie Slovenskej republiky s obranným plánovaním NATO. 
Základným dlhodobým východiskom pre obranné plánovanie v NATO je strategická koncepcia NATO. Cyklus obranného plánovania v NATO sa začína doručením smerníc PARP pre ašpirantské krajiny a ministerskej smernice NATO pre členské štáty NATO. Slovenská republika dostala smernice PARP v máji 2001. 
Na základe týchto smerníc a individuálnych konzultácií sú ašpirantským štátom po-núknuté partnerské ciele a členským štátom NATO určené ciele síl. Aktualizované partnerské ciele (roku 2002) boli Slovenskej republike ponúknuté v decembri 2001. Po dvojstranných konzultáciách medzi Slovenskou republikou a NATO bude ponuka partnerských cieľov akceptovaná v rámci možností Slovenskej republiky. Partnerské ciele akceptované v roku 2002 budú zapracované do smerníc pre obranné plánovanie Slovenskej republiky na roky 2004 až 2009.
Na základe programového plánu spracujú (v septembri 2004) ašpirantské štáty prehľad celkovej interoperability; členské štáty NATO spracujú dotazník obranného plánovania.  
Hodnotenie splnenia partnerských cieľov príp. cieľov síl vo forme konsolidačnej správy vykoná NATO v apríli 2003. Výsledky hodnotenia uvedené v konsolidačnej správe sú zapra-cované v ďalších smerniciach PARP, príp. ministerských smerniciach; ich doručením ašpirantským a členským štátom sa začína ďalší cyklus obranného plánovania NATO.   

5.2. Národná úroveň 

Obsahom obranného plánovania na národnej úrovni sú plánovacie procesy a procedúry v rámci Slovenskej republiky. Základnými dlhodobými východiskami pre obranné plánovanie v podmienkach Slovenskej republiky je sústava politicko vojenských a vojensko odborných dokumentov, medzi ktoré radíme Bezpečnostnú stratégiu Slovenskej republiky, Obrannú stratégiu Slovenskej republiky, Vojenskú stratégiu Slovenskej republiky, Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010, dlhodobý plán a plán infraštruktúry. 
Stav zabezpečenia obrany Slovenskej republiky vyhodnocuje Ministerstvo obrany Slovenskej republiky v spolupráci s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy pravidelnou analýzou politicko vojenskej situácie, hodnotením stavu zabezpečenia obrany štátu v správe o stave zabezpečenia obrany Slovenskej republiky alebo v komplexnej správe o stave obrany Slovenskej republiky. Závery a odporúčania z tejto správy sú podkla-dom na aktualizáciu Bezpečnostnej stratégie Slovenskej republiky, Obrannej stratégie Slo-venskej republiky a Vojenskej stratégie Slovenskej republiky.  
Na základe Vojenskej stratégie Slovenskej republiky a požiadaviek na strategické schop-nosti ozbrojených síl je vypracovaný dokument Ozbrojené sily – model 2010. Spôsob dosiahnutia cieľového stavu modelu je stanovený v dokumente dlhodobý plán a v pláne infraštruktúry. 
Postupná realizácia cieľov, úloh dlhodobého plánu a plánu infraštruktúry je konkretizovaná v smerniciach pre obranné plánovanie Slovenskej republiky. Smernice zohľadňujú aj ciele a úlohy vyplývajúce zo smerníc PARP, partnerských cieľov a odporúčania manažérov programov.
Na základe cieľov a úloh ustanovených v týchto dokumentoch Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vypracuje smernice pre obranné plánovanie Slovenskej republiky na roky 2004 až 2009, ktoré prerokúva výbor, Bezpečnostná rada a schvaľuje vláda Slovenskej republiky. Ciele a úlohy ktoré vyplývajú z vyššie uvedených dokumentov sú transformované  na programy. 
Programy sú posúdené a  integrované na základe predložených programových návrhov. Cieľom je pripraviť vyvážený programový plán obrany Slovenskej republiky na roky 2004 až 2009, ktorý sa stane základným podkladom na vypracovanie programového rozpočtu na rok 2004 alebo časťou programového rozpočtu – obrana štátu dotknutých ministerstiev                           a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v rámci rozpočtu programov svojho rezortu na rok 2004. 
Programový rozpočet musí byť rozpracovaný do programov, podprogramov, prvkov a projektov a musí obsahovať zámer, ciele, merateľné ukazovatele a požiadavky na finančné zdroje vo funkčnej a ekonomickej klasifikácii. 
Hodnotenie splnenia partnerských cieľov, príp. cieľov síl vo forme konsolidačnej správy vykoná NATO v apríli 2005. Výsledky hodnotenia uvedené v konsolidačnej správe budú zapracované v ďalších smerniciach PARP, príp. ministerskej smernici NATO. 

5.3. Rezortná úroveň 

Obsahom obranného plánovania na rezortnej úrovni sú plánovacie procesy a procedúry medzi manažérmi programov, manažérmi podprogramov a obrannými plánovačmi, ktorí sa podieľajú na zabezpečovaní obrany štátu.
Zainteresované subjekty pripravia programové návrhy, ktoré predložia na Ministerstvo obrany Slovenskej republiky. Po zhodnotení ich Ministerstvo obrany Slovenskej republiky integruje do programového plánu obrany Slovenskej republiky na roky 2004 až 2009. O zaradení programov do programového plánu rozhoduje minister obrany Slovenskej republiky. O využití obranných zdrojov vyčlenených na plnenie medzirezortného programu rozhoduje predseda výboru. Schváleniu programového plánu  predchádza jeho prerokovanie na zasadnutí výboru. Programový plán schvaľuje minister obrany Slovenskej republiky. Informáciu o programovom pláne prerokuje výbor, Bezpečnostná rada a vláda Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády schvaľuje rozvojové programy a plány v oblasti bezpečnosti štátu, vrátane ich finančnej náročnosti. 
Po schválení programového plánu obrany Slovenskej republiky spracujú ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy návrh programového rozpočtu, ktorý do 31. mája 2003 predložia na Ministerstvo financií Slovenskej republiky.
Po schválení návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky v Národnej rade Slovenskej republiky vypracúva Ministerstvo financií Slovenskej republiky rozpis finančných prostriedkov na príslušný kalendárny rok. 
Správcovia rozpočtových kapitol rozpisujú schválené  záväzné ukazovatele pre organizácie vo svojej pôsobnosti.
Súčasťou rozpisového listu je určenie účelových výdavkov, záväzných úloh a postupov vrátane postupov pri rozpise rozpočtu manažérom programu a manažérom podprogramu pre podriadené programové prvky

6. Programová štruktúra obranného plánovania Slovenskej republiky  

Programovú štruktúru obranného plánovania v podmienkach Slovenskej republiky navrhuje Ministerstvo obrany Slovenskej republiky a schvaľuje vláda Slovenskej republiky.   Na základe analýzy potrieb zabezpečenia obrany štátu je možné programovú štruktúru spresňovať.

Programovú štruktúru obranného plánovania Slovenskej republiky tvoria tieto programy  a podprogramy:

O b r a n a   š t á t u | O z b r o j e n é    sily | Programy | Podprogramy
| | | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7.
| | 1. Velenie   a riadenie | 1. 1. | 1. 2. | 1. 3. | 1. 4. | 1. 5. | 1. 6. | 1. 7.
| | 2. Sily vysokej pripravenosti | 2. 1. | 2. 2. | 2. 3. | 2. 4. | 2. 5. | 2. 6. | 2. 7.
| | 3. Sily nižšej pripravenosti | 3. 1. | 3. 2. | 3. 3. | 3. 4. | 3. 5. | 3. 6. | 3. 7.
| | 4. Dlhodobo rozvinované sily | 4. 1. | 4. 2. | 4. 3. | 4. 4. | 4. 5. | 4. 6. | 4. 7.
| | 5. Podporné a ostatné sily | 5. 1. | 5. 2. | 5. 3. | 5. 4. | 5. 5. | 5. 6. | 5. 7.
| Ďalšie prvky | 6. Národná obranná infraštruktúra | 6. 1. | 6. 2. | 6. 3. | 6. 4. | 6. 5. | 6. 6. | 6. 7.

6.1 Programy a podprogramy

      Programová štruktúra obrany obsahuje tieto programy:

1.	velenie a riadenie
2.	sily vysokej pripravenosti 
3.	sily nižšej pripravenosti
4.	dlhodobo rozvinované sily
5.	podporné a ostatné sily
6.	národná obranná infraštruktúra

Programy č.1 až 5 sú rezortné programy Ministerstva obrany Slovenskej republiky pria-mo zamerané na získanie požadovaných schopností ozbrojených síl: 

a)	program č. 1 je zameraný na rozvoj prvkov strategického riadenia a velenia, 
b)	program č. 2 je zameraný na rozvoj prvkov a súčastí síl vysokej pripravenosti,
c)	program č. 3 je zameraný na rozvoj prvkov a súčastí síl nižšej pripravenosti,
d)	program č. 4 je zameraný na rozvoj prvkov a súčastí dlhodobo rozvinovaných síl, 
e)	program č .5 je zameraný na rozvoj prvkov všestranného zabezpečenia podporných a ostatných síl v rámci rezortu ministerstva obrany.

Rezortné programy sú tvorené tými to podprogramami:

a)	podprogramy č. 1.1-5.1 obsadzovanie a rozmiestňovanie personálu,
b)	podprogramy č. 1.2-5.2 rozvoj ľudských zdrojov,
c)	podprogramy č. 1.3-5.3 vyzbrojovanie,
d)	podprogramy č. 1.4-5.4 infraštruktúra,
e)	podprogramy č. 1.5-5.5 výcvik,
f)	podprogramy č. 1.6-5.6 operácie mimo územia štátu,
g)	podprogramy č. 1.7-5.7 udržiavanie. 

     Finančné zdroje na zabezpečenie realizácie rezortných programov č. 1 až 5 sú vyčlenené v kapitole Ministerstva obrany Slovenskej republiky.

Program č. 6 je medzirezortný program. Je zameraný na rozvoj ďalších prvkov obrany, ktoré podporujú činnosť ozbrojených síl. Tvoria ho tieto podprogramami:

a)	podprogram č.6.1 logistická podpora,
b)	podprogram č.6.2 dopravná a telekomunikačná podpora,  
c)	podprogram č.6.3 zdravotnícka podpora,
d)	podprogram č.6.4 výroba  potravín, vody a  veterinárna podpora,
e)	podprogram č.6.5 výstavba obrannej infraštruktúry,
f)	podprogram č.6.6 mobilizačné rezervy pre obranu,
g)	podprogram č.6.7 ľudské zdroje pre obranu. 

Finančné zdroje na zabezpečenie realizácie podprogramov číslo 6.1-6.7 budú vyčlenené v kapitolách zainteresovaných rezortov, ktoré sa budú podieľať na úlohách obranného plánovania. 
V rámci programu č.6 Ministerstvo obrany Slovenskej republiky v rozsahu vymedzenom všeobecne záväznými právnymi predpismi koordinuje proces zabezpečenia úloh obrany         a metodicky usmerňuje manažérov podprogramov v ostatných rezortoch v rozsahu požiadaviek a vymedzených plánovacích limitov obranných zdrojov v rámci tvorby programov obranného plánovania. Vzhľadom na klasifikáciu štátneho rozpočtu sa pre potrebu tejto metodiky pod ďalšími prvkami obrany rozumie najmä národná infraštruktúra.

 6.2 Medzirezortný program č. 6. Národná obranná infaštruktúra

        Všeobecná charakteristika medzirezortných podprogramov:

a)	Podprogram  6. 1: Logistická podpora 
manažér podprogramu: minister hospodárstva Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: budovanie, výrobu, zásobovanie, údržbu a obnovu výrobnej ener-getickej, opravárenskej a výskumnej infraštruktúry, výrobné a opravárenské služby a pre-vádzkové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.

b)	Podprogram 6. 2: Dopravná a telekomunikačná podpora 
manažér podprogramu: minister dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: budovanie, údržba a obnova dopravnej a spojovej infraštruktúry, dopravné, telekomunikačné a poštové služby a prevádzkové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.

c)	Podprogram 6. 3: Zdravotnícka podpora 
manažér podprogramu:  minister zdravotníctva Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: budovanie, údržba a obnova zdravotníckej a farmaceutickej infra-štruktúry na zabezpečenie výroby, skladovania a spracovania liekov a krvných derivá-tov, budovanie a udržovanie lôžkovej kapacity, zdravotnícke a farmaceutické služby a prevádzkové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu,

d)	Podprogram 6. 4: Výroba potravín, vody a veterinárna podpora
manažér podprogramu: minister pôdohospodárstva Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: veterinárna podpora, budovanie, údržba a obnova výrobnej, sklado-vacej a spracovateľskej infraštruktúry na zabezpečenie výroby, skladovania a spracovania potravín, ochrany vody a vodných zdrojov, dodávateľské služby a prevádzkové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.    

e)	Podprogram 6.5: Výstavba obrannej infraštruktúry
manažér podprogramu: minister výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: budovanie, údržba a obnova výrobnej, skladovacej a spraco-vateľskej infraštruktúry na zabezpečenie výroby, skladovania a spracovania stavebných mate-riálov a hmôt  na výstavbu objektov obrannej infraštruktúry, dodávateľské služby a prevádz-kové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.   

f)	Podprogram 6.6: Mobilizačné rezervy pre obranu
manažér podprogramu: predseda správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: budovanie, údržba a obnova infraštruktúry na zabezpečenie vytvárania, dopĺňania, spravovania, skladovania a ochrany vybraných základných surovín, materiálov, výrobkov a náradia, prevádzkové činnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.        

g)	Podprogram 6.7: Ľudské zdroje pre obranu  
manažér podprogramu: minister vnútra Slovenskej republiky,
zameranie podprogramu: administratívne služby a prevádzkové služby a činnosť okresných úradov v rámci odvodov a zdravotných prehliadok občanov podliehajúcich brannej povinnosti na zabezpečenie úloh obrany štátu.

6. 3. Harmonogram úloh a vypracovania dokumentov: 

P.
č.

Úloha

Plní

2002

2003

| | | X.- II. | I. – III. | IV. – VI. | VII. – IX. | X. – XII.

1.

schválenie smerníc pre obr. plánovanie SR (2004 až 2009)

vláda SR

do
30.11.

2.

vypracovanie  návrhov programov

ministerstvá 
a OÚOŠS

do 28.2.

3. | zhodnotenie a integ. návrhov programov | Ministerstvo obrany SR | | do15.3. | | |
4. | prerokovanie návrhov programov | Výbor | | do 25.3. | | |

5.

schvaľovanie Programového plánu obrany SR

Ministerstvo obrany SR

do 
31.3.

6.

spracovanie rozpočtu programov na rok 2004

ministerstvá  a OÚOŠS

do 
25.4.

7. | schválenie zákona o štátnom rozpočte (rozpočtu programov) na 2004 | NR SR | | | | | x
8. | rozpis záväzných ukazovateľov ŠR | Ministerstvo financií SR | | | | | x

Záver

Prijatím základných politicko vojenských dokumentov deklarovala Slovenská republika svoj strategický cieľ zapojiť sa ako rovnocenný člen do systému kolektívnej bezpečnosti, ktorý je v súčasnosti reprezentovaný NATO. Na splnenie tohto cieľa je nevyhnutné postupne implementovať a harmonizovať systém národného obranného plánovania. 

Úspešné splnenie tohto cieľa znamená splniť náročné kritériá kandidáta na vstup do tejto medzinárodnej organizácie a po získaní členstva sa primeraným spôsobom podieľať na jej úlohách pri zabezpečovaní medzinárodnej bezpečnosti. Rozhodujúcou podmienkou úspeš-ného zapojenia sa Slovenskej republiky do procesu budovania a udržovania systému kolek-tívnej obrany je implementácia a zavedenie takých plánovacích mechanizmov do rozho-dovacích procesov riadenia štátu, ktoré zabezpečia časovú aj obsahovú jednotu plnenia spoločných cieľov NATO. 

Zavedenie obranného plánovania v podmienkach Slovenskej republiky predpokladá vykonanie nevyhnutnej právnej úpravy, vytvorenie zodpovedajúcich organizačných štruktúr, postupnú odbornú prípravu personálu a informačnú podporu na všetkých úrovniach obran-ného plánovania. 

	                        Príloha 1

I. Návrh štruktúry obranného plánovania Slovenskej republiky

I. 1. Smernice pre obranné plánovanie Slovenskej republiky
1. Strategické východiská, priority a požiadavky obranného plánovania Slovenskej republiky
2. Ciele rozvoja ozbrojených síl a ďalších prvkov  národnej podpory obrany  
3. Plánovacie limity ľudských, vecných a finančných zdrojov (na jeden až päť rokov)
4. Programová štruktúra pre cyklus obranného plánovania 
5. Harmonogram plnenia úloh obranného plánovania 

I. 2. Programový návrh

1.	Cieľ a priority rozvoja programu
2.	Požiadavky na ľudské, vecné a finančné zdroje v strednodobom časovom  výhľade
3.	Zámer programu (opis plánovaných kvalitatívnych a kvantitatívnych) zmien, ktoré zabezpečia dosiahnutie požadovaných schopností
4.	Merateľné ukazovatele

I. 3. Programový plán obrany SR

1. časť Všeobecná časť 
1. 1. Ciele rozvoja ozbrojených síl a ďalších prvkov obrany 
1. 2. Programová štruktúra obranného plánovania Slovenskej republiky

2. časť Strednodobé plány rozvoja
2. 1. Strednodobý plán rozvoja ľudských zdrojov
2. 2. Strednodobý plán rozvoja vecných zdrojov (hlavné druhy výzbroje, techniky, ....)
2. 3. Strednodobý plán finančných zdrojov 

3. časť Programy na zabezpečenie obrany Slovenskej republiky
3. 1. Velenie a riadenie 
3. 2. Sily vysokej pripravenosti
3. 3. Sily nižšej pripravenosti
3. 4. Dlhodobo rozvinované sily 
3. 5. Podporné a ostatné sily
3. 6. Národná obranná infraštruktúra

4. časť Výkazové údaje
4. 1. Prehľad počtov personálu plánovaných v jednotlivých kategóriách
4. 2. Prehľad počtov hlavných druhov výzbroje a zbraňových systémov 
4. 3. Prehľad požiadaviek na finančné prostriedky podľa ekonomickej a funkčnej klasifikácie 
4. 4. Súhrnný prehľad prevádzkových, rozvojových programov 
4. 5. Prehľad ďalších programov – Varšavská iniciatíva

I. 4. Harmonogram úloh a vypracovania dokumentov strednodobej fázy 

Termín

Úloha

Zodpovedá/
súčinnosť

Schvaľuje

Rok - 2001

feb-mar

Správa o stave zabezpečenia obrany SR 
(za rok 2000)

vláda SR
MO SR

NR SR

máj

Smernice PARP
(na rok 2001)

vláda SR
MO SR

sept-dec

Prehľad celkovej interoperability 
(na rok 2001)

MO SR

MO SR

sept-dec | Smernice pre obranné plánovanie v rezorte ministerstva obrany (na roky 2003až 2008) | MO SR | MO SR
Rok - 2002

jan-apr

Programový plán rezortu ministerstva obrany
(na roky 2003až 2008)

MO SR

MO SR

feb-mar

Správa o stave zabezpečenia obrany SR 
(za rok 2001)

vláda SR
MO SR

NR SR

apr-máj

Programový rozpočet MO SR 
(na roky 2003 až 2006)

MO SR

vláda SR
NR SR

máj

Partnerské ciele 
(aktualizované v decembri 2001)

MO SR
MZV SR

vláda SR

sept-dec

Prehľad celkovej interoperability
(na roky 2003 až 2008)

MO SR

MO SR

sept-dec

Smernice pre obranné plánovanie SR 
(na roky 2004 až 2009)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR

Rok - 2003

jan-apr

Programový plán obrany SR 
(na roky 2004 až 2009)

MO SR
OÚOŠS

MO SR

apríl

Konsolidačná správa 
(za roky 2001až 2002)

Vláda SR
MO SR

apr-máj

Programový rozpočet 
(na roky  2004 až 2007)

MO SR
OÚOŠS

Vláda SR
NR SR

máj

Smernice PARP
(na rok 2003)

vláda SR
MO SR

sept-dec

Pokyny pre obranné plánovanie SR 
(na roky 2005 až 2010)

MO SR
MF SR

MO SR

Rok - 2004

jan-apr

Programový plán obrany SR 
(na roky 2005 až 2010)

MO SR
OÚOŠS

MO SR

feb-mar

Komplexná správa o stave zabezpečenia obrany SR 
(za roky 2000 až 2003)

vláda SR
MO SR

NR SR

apr-máj

Programový rozpočet 
(na roky 2005 až 2008)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR
NR SR

máj

Partnerské ciele 
(na rok 2004)

MO SR
MZV SR

vláda SR

sept-dec

Dotazník obranného plánovania  
(na roky 2005 až 2010)

MO SR

MO SR

sept-dec

Smernice pre obranné plánovanie SR 
(na roky  2008 až 2013)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR

Rok - 2005

jan-apr

Programový plán obrany SR 
(na roky 2006 až 2011)

MO SR
OÚOŠS

MO SR

apríl

Konsolidačná správa 
(za roky 2003 až 2004)

vláda SR
MO SR

apr-máj

Programový rozpočet 
 (na roky 2006 až 2009)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR
NR SR

máj

Smernice PARP 
(na rok 2005)

vláda SR
MO SR

sept-dec

Pokyny pre obranné plánovanie SR 
(na roky 2009 až 2014)

MO SR
MF SR

MO SR

Rok - 2006

jan-apr

Programový plán obrany SR
(na roky 2007 až 2012)

MO SR
OÚOŠS

MO SR

feb-mar

Správa o stave zabezpečenia obrany SR 
(za roky 2004 až 2005)

vláda SR
MO SR

NR SR

apr-máj

Programový rozpočet 
(na roky 2007 až 2010)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR
NR SR

máj

Partnerské ciele 
(na rok 2006)

MO SR
MZV SR

vláda SR

sept-dec

Dotazník obranného plánovania  
(na roky 2007 až 2012)

MO SR

MO SR

sept-dec

Smernice pre obranné plánovanie SR
(na roky 2010 až 2015)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR

Rok - 2007

jan-apr

Programový plán obrany SR
(na roky 2008 až 2013)

MO SR
OÚOŠS

MO SR

apríl

Konsolidačná správa 
(za roky 2005 až 2006)

vláda SR
MO SR

apr-máj

Rozpočet programov 
(na roky 2008 až 2011)

MO SR
OÚOŠS

vláda SR
NR SR

máj

Smernice PARP 
(na rok 2007)

vláda SR
MO SR

sept-dec

Pokyny pre obranné plánovanie SR 
(na roky 2011 až 2016)

MO SR
MF SR

MO SR

	Príloha 2

Schéma obranného plánovania Slovenskej republiky

Bezpečnostná stratégia SR

Smernice PARP

Partnerské ciele

Prehľad celkovej interoperability

Pokyny MF SR na prípravu rozpočtu

Správa o zabezpečení obrany SR

Rozpis záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu

Vojenská stratégia SR

Vojenská stratégia SR

Ozbrojené sily - model 2010 Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl

Zhodnotenie programových návrhov

Programové odporúčania manažérov programov

Požiadavky na strategické schopnosti ozbrojených síl

Smernice pre obranné plánovanie SR

Programový plán obrany SR

Programové návrhy

Vojenská stratégia SR

Komplexná správa o stave obrany

Strategická
koncepcia
NATO

Obranná stratégia SR