Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády
Spojeného kráľovstva  Veľkej Británie a Severného Írska Tonyho Blaira
v Slovenskej republike v dňoch  9. - 10. marca 2006

Oficiálna návšteva predsedu vlády Spojeného kráľovstva  Veľkej Británie a Severného Írska Tonyho Blaira v Slovenskej republike sa uskutočnila v dňoch 9. – 10. marca 2006. 
V delegácii britského premiéra boli: Judith Macgregor-ová, mimoriadna a splnomocnená veľvyslankyňa UK v SR, Kim Darroch, poradca predsedu vlády UK pre európske záležitosti, Antony Phillipson, poradca predsedu vlády UK pre zahraničnú politiku a David Hill, riaditeľ Odboru komunikácie ÚV UK.
Počas návštevy sa uskutočnili rokovania premiérov medzi štyrmi očami, slávnostná večera podávaná predsedom vlády SR Mikulášom Dzurindom (za účasti o. i. zastupujúceho predsedu NR SR Bélu Bugára, podpredsedu vlády a ministra financií SR Ivana Mikloša a ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana), prijatie u prezidenta SR Ivana Gašparoviča a stretnutie so študentmi na pôde Univerzity Komenského.
	
	Obsah rokovaní

Rokovanie T. Blaira s predsedom vlády SR M. Dzurindom

Počas slávnostnej večere boli prerokované aktuálne témy Európskej únie (obdobie reflexie, finančná perspektíva, marcový summit EÚ), situácia v Iraku a v Iráne, hodnotenie vývoja na Ukrajine, v Bielorusku, ako aj vzťahy s USA a s Ruskou federáciou. 

M. Dzurinda vyjadril potešenie nad kvalitou vzájomných vzťahov medzi Slovenskou republikou a Spojeným kráľovstvom (UK) a v tejto súvislosti podčiarkol význam historicky prvej návštevy britského premiéra na Slovensku. Zároveň ocenil pozíciu UK v medzinárodnej politike, ako aj pôsobenie a výsledky britského predsedníctva EÚ v 2. polroku 2005.
T. Blair sa pozitívne vyjadril o pokroku v reformnom procese, ktorý Slovensko dosiahlo v posledných rokoch a ocenil postavenie SR ako spoľahlivého a dôveryhodného partnera v rámci EÚ a NATO.

V otázke budúcnosti Zmluvy o Ústave pre Európu (ÚZ) sa predstavitelia SR a UK zhodli v názore, že jej neúspech spočíva v prílišnej ambicióznosti, ktorá sa nestretla s pozitívnou odozvou u občanov niektorých členských krajín EÚ. 
Z pohľadu britského premiéra nie je celá ÚZ úplne irelevantná. Sú v nej isté časti, ktoré by bolo možné oživiť, aby únia mohla fungovať aj v rozšírenom formáte a bola schopná účinnejšie sa prispôsobovať potrebám členských krajín a ich občanov. Zvyšok je však „mŕtvy“ a jeho oživovanie by iba obnovilo kontroverzie. Pripomenul, že ak by obdobie reflexie malo smerovať k opätovnému vytvoreniu širokospektrálneho dokumentu podobného ÚZ, muselo by opätovne dôjsť v niektorých krajinách k jeho schváleniu formou referenda. Vo svetle francúzskeho a holandského negatívneho výsledku je však podľa T. Blaira nepravdepodobné, že by v dohľadnej dobe boli vlády ochotné podstúpiť nové kolo referend. Ak by obdobie reflexie, ktoré bude určite trvať najbližšie 2 roky, bolo venované súčasnej podobe ÚZ, bolo by to plytvanie časom. Britský premiér vyslovil presvedčenie, že najlepšou cestou k riešeniu otázky budúcnosti EÚ je upriamenie pozornosti na problémy, ktorým občania členských krajín únie rozumejú, a ktoré aktuálne ovplyvňujú reálny život, t.j. rozvoj ekonomiky, tvorba pracovných miest, vzdelávanie a bezpečnosť. 

K problému schvaľovania Novej finančnej perspektívy (NFP) vyhodnotil premiér T. Blair negatívne hlasovanie Európskeho parlamentu (EP) ako mierne avantúrne, aj keď očakávané, pretože poslanci EP sú známi svojimi požiadavkami na zvyšovanie rozpočtu. Na druhej strane by nedosiahnutie dohody o NFP malo negatívne dôsledky hlavne pre nové členské krajiny, ktorých požiadavky boli pri prijímaní rozpočtu zohľadňované. Vlády členských krajín by mali pripomenúť poslancom EP tento aspekt. Pre T. Blaira je schválenie NFP osobným záujmom, pretože úspech rokovaní na decembrovom summite EÚ bol spojený s mnohými problémami na britskej vnútropolitickej scéne. T. Blair nepredpokladá, že by už 21. marca 2006 (trilaterálne stretnutie Európskeho parlamentu, Európskej komisie a AT PRES) došlo k dohode o NFP. Celková výška rozpočtu EÚ 1,18% HDP, tak ako to požadujú väčšinoví socialisti v EP, je podľa T. Blaira nereálna a vychádza skôr z osobných alebo straníckych ambícií ich vedúcich predstaviteľov.

V otázke presadenia reforiem vo vnútri EÚ panovala zhoda v potrebe silného politického vodcovstva vo všetkých členských krajinách, prostredníctvom ktorého by bolo možné dosiahnuť progresívnu dohodu aj v takých oblastiach, ako sú smernica o službách alebo smernica o pracovnom čase. V najbližšom období bude potrebné pokúsiť sa transformovať priebeh a závery neformálneho summitu v Hampton Court do reálneho života a tým preklenúť rozpor medzi všeobecnou zhodou o potrebe reforiem a ich realizáciou.
T. Blair nie je presvedčený o možnosti prijatia dohody o smernici o službách na marcovom summite EÚ (23. – 24. 3. 2006). Samotný summit však môže podľa premiéra UK znamenať posun vedúci k zlepšeniu súčasného návrhu smernice. M. Dzurinda ani T. Blair nepredpokladajú, že smernica naplní spoločné očakávania, resp. že by sa priblížila k „Bolkesteinovmu návrhu“, ale rokovania môžu jej obsah zmeniť. Pozitívom je napríklad ochota nemeckej kancelárky vážne sa zaoberať problémom deregulácie.

Situáciu v Iraku vníma britský premiér veľmi vážne, najmä pri rastúcom trende protiislamských komentárov v médiách. Podľa T. Blaira je povinnosťou politikov otvorene a priamo čeliť tomuto javu a neustále prekonávať strnulú paradigmu médií volajúcu po stiahnutí sa z akejkoľvek krízovej situácie. Obe strany sa jednoznačne zhodli v názore, že voľné ponechanie vývoja v Iraku a okamžité stiahnutie sa medzinárodných síl by bolo nielen veľkým omylom, ale aj nabúraním postupných sekularizačných procesov v širšom regióne (Egypt a Saudská Arábia), nehovoriac o negatívnych dopadoch na izraelsko-palestínsku otázku. Britský premiér vyslovil optimizmus v otázke vnútropolitického vývoja v Iraku, najmä pri tvorbe vlády národnej jednoty.

Predseda vlády SR M. Dzurinda na požiadanie komentoval aktuálny vývoj na Ukrajine, Bielorusku a v Ruskej federácii.

V otázke transatlantických vzťahov sa obe strany zhodli na skutočnosti, že pre Európu neexistuje iná alternatíva ako udržiavanie a posilňovanie transatlantickej väzby. Premiér Blair konštatoval, že Európa sa nesmie báť schopnosti USA angažovať sa vo svete, ale práve naopak, alternatívy vnútornej samoizolácie USA, ktorá by automaticky oslabila aj Európu.

Rokovanie T. Blaira s prezidentom SR I. Gašparovičom

Predstavitelia oboch krajín pozitívne zhodnotili vývoj bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska.
Prezident SR I. Gašparovič zdôraznil, že návštevu T. Blaira na Slovensku vníma aj ako ocenenie pozitívnych zmien, ktoré sa v SR udiali po roku 1989. Vyzdvihol vzájomnú spoluprácu oboch krajín na pôde medzinárodných organizácií a pripomenul, že vyvrcholením bilaterálnych vzťahov medzi SR a UK by bola návšteva Jej kráľovského Veličenstva Alžbety II. v SR. I. Gašparovič ocenil pôsobenie britských investorov v SR a poukázal na ďalšie možnosti rozvoja vzájomnej ekonomickej spolupráce.
T. Blair vyslovil potešenie nad skutočnosťou, že navštevuje samostatnú SR ako prvý britský premiér. Ocenil pokrok, ktorý SR urobila v uplynulom období a označil ju za seriózneho a dôveryhodného partnera v rámci EÚ, NATO, OSN a ďalších medzinárodných organizácií. Uviedol, že vzťahy medzi UK a SR nadobúdajú veľmi praktickú formu vďaka veľkému počtu slovenských občanov pracujúcich, resp. študujúcich v Spojenom kráľovstve.

T. Blair označil snahu o dosiahnutie dohody o ÚZ za ambiciózny pokus o vytvorenie pravidiel dôležitých pre optimálne fungovanie únie a určenie jej smerovania v budúcnosti. Zároveň však pripomenul ťažkosti spojené s utváraním kompromisného návrhu ÚZ a snahou o jej ratifikáciu. Zdôraznil, že prípadné opätovné schvaľovanie dokumentu podobného charakteru v referendách v jednotlivých členských krajinách EÚ by bolo veľmi náročné a komplikované. T. Blair uviedol, že „pod povrchom“ debát o ÚZ už možno zaznamenávať snahu o hľadanie konkrétnych riešení zameraných na zlepšenie fungovania EU. 
Britský premiér uviedol, že občania krajín únie vnímajú procesy súvisiace s prijímaním ÚZ ako príliš technické. Preto je potrebné upriamiť pozornosť na praktické otázky, dotýkajúce sa ich každodenného života. Tieto otázky označil za bezprostredné výzvy stojace pred EÚ a zdôraznil, že dôležitosť ich riešenia sa UK snažilo vyzdvihnúť i počas neformálneho summitu EÚ v Hampton Courte (október 2005).
Prezident SR I. Gašparovič v súvislosti s ÚZ označil za problematickú otázku fungovania zmluvy, pokiaľ nebude primerane vyriešené postavenie národných parlamentov jednotlivých ČK EÚ voči Európskemu parlamentu. Samotná ÚZ prežíva podľa I. Gašparoviča „klinickú smrť“ a v podobe, v akej bola schválená, nemôže plnohodnotne fungovať. Zároveň je otázne, či bude možné tento návrh ÚZ „prebudiť k životu“, resp. či sa z neho podarí vybrať niektoré užitočné časti, ktoré by mohli byť obsiahnuté v prípadnom ďalšom návrhu. Prezident SR uviedol, že politické strany v SR (vrátane koaličných) nemajú jednotný názor na pokračovanie rokovaní o ÚZ.

T. Blair pripomenul dôležitosť prítomnosti koaličných síl v Iraku kvôli stabilite celého regiónu a uviedol, že vojenské jednotky by mali opustiť Irak až po tom, ako budú iracké orgány schopné vlastnými silami zabezpečiť bezpečnosť a mier v krajine. T. Blair ocenil postoj slovenskej strany pri riešení irackej krízy a označil SR za spoľahlivého partnera.
Prezident SR I. Gašparovič poukázal na dôležitosť prítomnosti koaličných síl v Iraku z hľadiska ďalšieho napredovania demokratického procesu. Zároveň upozornil na sťaženú pozíciu predstaviteľov krajín, ktoré majú v Iraku svoje vojenské jednotky, keď iné štáty svojich vojakov z Iraku sťahujú, resp. vyslovujú takýto úmysel. V tejto súvislosti navrhol uskutočnenie stretnutia predstaviteľov všetkých krajín pôsobiacich v Mnohonárodných silách a NATO za účelom vzájomnej koordinácie postojov pri stabilizácii Iraku vrátane stanovenia základných spoločných princípov pre  budúce sťahovanie vojsk.

Obe strany potvrdili dôležitosť zachovania a ďalšieho posilňovania transatlantických vzťahov. 

I. Gašparovič sa dotkol i súčasnej vnútropolitickej situácie na Slovensku, pričom uviedol, že akýkoľvek výsledok júnových parlamentných volieb zásadne neovplyvní zahraničnopolitickú orientáciu SR, ani jej vnútropolitický vývoj. SR zostane i po voľbách dôveryhodným a stabilným partnerom.

Vystúpenie T. Blaira na Univerzite Komenského

Na pôde Univerzity Komenského Tony Blair vystúpil s príhovorom na tému Budúcnosť Európy a globalizácia a odpovedal na otázky študentov, týkajúce sa rozšírenia EÚ, Turecka, ako aj situácie na Západnom Balkáne a v Iraku.

	Masmediálne pokrytie návštevy

Návšteva T. Blaira v SR mala široké masmediálne krytie. Informácie o návšteve a témach bilaterálnych stretnutí zverejnili všetky dôležité masmédiá v SR. Zdôrazňovaná bola predovšetkým skutočnosť, že išlo o  historicky prvú oficiálnu návštevu britského predsedu vlády v Slovenskej republike, ako aj britské ocenenie reformných krokov vlády SR. Značná pozornosť bola venovaná pohľadom T. Blaira na otázky EÚ a vývoj situácie v Iraku.

Záver

Hlavný cieľ návštevy predsedu vlády UK T. Blaira bol úspešne splnený. Počas všetkých rozhovorov bolo potvrdené postavenie SR v Európe a vo svete ako spoľahlivého a proreformne orientovaného partnera, ktorý má svoje záujmy a zároveň je ochotný plniť si záväzky voči spojencom a partnerom. Návšteva bola taktiež ocenením výsledkov vnútorných reforiem v SR, ktorých motiváciou je zabezpečenie schopnosti krajiny čeliť výzvam globalizácie a posilnenie konkurencieschopnosti pri zachovaní princípov solidarity.
Oficiálna návšteva predsedu vlády UK Tonyho Blaira v SR vytvorila dobré predpoklady pre ďalší rozvoj bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska.