6. Prílohy

A. Analýza vývoja platobnej bilancie SR za rok 2001

1.	Vývoj bežného účtu platobnej bilancie
V roku 2001 došlo k zmene trendu vývoja bežného účtu platobnej bilancie. V porovnaní s obdobím stabilizácie v predchádzajúcich dvoch rokoch bol v roku 2001 vykázaný výrazný schodok. To viedlo k vysokému nárastu deficitu zahraničného obchodu a následne aj bežného účtu platobnej bilancie, ktorý dosiahol 84,9 mld. Sk čo predstavovalo 8,8% podiel na HDP (v porovnaní s 3,7% podielom v roku 2000 a 5% podielom v roku 1999).

Bežný účet platobnej bilancie 						             mld. Sk
	2001	2000	
Obchodná bilancia	-103,2	-41,7	
Bilancia služieb 	23,2	 20,2	
Bilancia výnosov	-15,1	-16,3	
Jednostranné prevody	10,2	5,4	
Bežný účet celkom	-84,9	-32,4	

1.1	Obchodná bilancia
Hlavným nositeľom deficitu bežného účtu platobnej bilancie bola obchodná bilancia, ktorá vytvorila schodok vo výške 103,2 mld. Sk (čo prestavovalo 10,8%  HDP v porovnaní so 4,8% v roku 2001). 

Jednou z príčin prehĺbenia deficitu obchodnej bilancie bolo spomalenie ekonomického vývoja v krajinách našich obchodných partnerov. Vplyv tohto externého faktora sa prejavil na strane vývozu, a to najmä v skupine medziprodukty, v poklese ich medziročného prírastku v porovnaní s rokom 2000. Zníženie medziročného nárastu vývozu v roku 2001 bolo ovplyvnené aj zmenou výrobnej produkcie motorových vozidiel ako aj stabilizovaným vývojom cien surovín, v dôsledku čoho bol v roku 2001 v skupinách chemické výrobky a suroviny dosiahnutý výrazne nižší medziročný prírastok vývozu v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

Dynamický rast domáceho dopytu, ako aj rastúca spotreba verejnej správy viedli k zvýšeným dovozom tovarov investičnej povahy ako aj dovozov pre konečnú spotrebu. Uvedené dovozy spôsobili, že napriek vývoju cien ropy a plynu, ktorý mal priaznivý vplyv na dovoz surovín, dynamika slovenského dovozu si zachovala vysokú úroveň.

Uvedená kombinácia externých a interných faktorov v roku 2001 sa prejavila vo výraznom zhoršení zahraničnoobchodnej bilancie. Citlivosť a reakcia obchodnej bilancie ukazujú na slabú stránku slovenskej ekonomiky, ktorou je nedostatočná diverzifikácia exportu a jeho prílišná závislosť na výsledkoch niekoľkých veľkých podnikov. Zároveň je z uvedeného vývoja zrejmé, že reštriktívne opatrenia na strane domáceho dopytu, najmä konečnej spotreby domácností, majú krátkodobý účinok. Súčasne domáca ponuka nedostatočne reaguje na rast domáceho dopytu.
 
Podľa predbežných údajov ŠÚ SR sa v roku 2001 vyviezol tovar v hodnote 610,7 mld. Sk (63,3% z HDP), čo bolo o 11,3% viac ako za rovnaké obdobie minulého roku.

Vývoz SR a jeho štruktúra 
Rok 	2000 v mld. Sk	2001 v mld, Sk	Podiel 2000 %	Podiel 2001
 %	
Chemické výrobky 	63,3	68,4	11,5	11,2	
 Medziprodukty 	137,6	154,5	25,1	25,3	
Hotové priem. a poľnohosp. výrobky	73,7	90,4	13,4	14,8	
Stroje, zariadenia a prístroje 	100,2	119,5	18,3	19,6	
Dopravné zariadenia 	124,3	125,7	22,7	20,6	
Suroviny 	49,5	52,1	9,0	8,5	
Vývoz celkom 	548,5	610,7	100,0	100,0	

Medziročná zmena vývozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov k rastu vývozu
Rok 	2000 v mld. Sk	2001 v mld. Sk	2000        v %	2001        v %	Prísp.        v  %	Prísp.        v  %	
Chemické výrobky	12,5	5,1	24.9	8,1	3,0	0,9	
Medziprodukty	29,5	16,9	27,3	12,3	7,0	3,1	
Hotové priem. a poľnoh.  výrobky	12,1	16,7	19,6	22,7	2,9	3,0	
Stroje, zariadenia a prístroje	18,6	19,4	22.8	19,3	4,4	3,5	
Dopravné zariadenia 	33,7	1,4	37,2	1,1	8,0	0.3	
Suroviny	18,5	2,6	59,7	5,3	4,4	0,5	
Vývoz celkom	124,9	62,2	29,5	11,3	29,5	11,3	

Medziročný prírastok vývozu v roku 2001 dosiahol 62,2 mld. Sk, čo predstavovalo zhruba polovičnú úroveň z nárastu vývozu v roku 2000. 

Tabuľka medziročných zmien vývozu SR ukazuje, že najväčší podiel na znížení medziročného prírastku vývozu mali chemické výrobky, medziprodukty (železo, oceľ), dopravné zariadenia a suroviny. Práve odbyt výrobkov hutníckeho, automobilového a chemického priemyslu závisí od charakteru a stavu vývoja ekonomík našich obchodných partnerov, najmä od ich domáceho dopytu a zároveň je dovozne náročný. V prípade výrobkov chemického priemyslu je hodnota ich vývozu ovplyvnená aj svetovou cenou surovín (hlavne ropy).

Pokles dynamiky vývozu a konkurenčnej schopnosti výrobkov surovinového charakteru a polotovarov, naznačil určité hraničné možnosti využívaných komparatívnych výhod a ukázal, že exportná výkonnosť slovenskej ekonomiky sa dá zvyšovať len reštrukturalizáciou, modernizáciou a špecializáciou na nové a špičkové výrobky. 

Takýmito tovarmi by mali byť výrobky strojárenského a elektronického priemyslu, ktoré sú stabilnou súčasťou slovenského vývozu so zhruba 20% podielom na celkovom vývoze. Potreba zvýšenia váhy výrobkov s vyššou mierou pridanej hodnoty na exporte SR je zrejmá aj z toho, že vývoj vývozu v skupinách hotových výrobkov a strojov a zariadení dosiahol v porovnaní s rokom 2000 nárast medziročného prírastku a priaznivo prispel vývoju vývozu SR, a to aj napriek spomaleniu ekonomického rastu v EÚ.

V uvedenej skupine si nadpriemerné tempo rastu vývozu zachovali producenti elektrických strojov a zariadení, pričom rozhodujúcimi exportérmi v tomto odvetví boli firmy so zahraničnou kapitálovou účasťou. V roku 2001 sa realizoval hlavne zvýšený vývoz káblov, ktoré boli súčasne aj najdôležitejším vývozným artiklom s takmer tretinovým podielom na vývoze elektrotechniky. Dobre sa na svetových trhoch udržali aj výrobcovia televíznych prijímačov a videofonických prístrojov, ktorých vývoz zaznamenal mierne vyšší nárast ako v roku 2000.

Aj napriek nedostatkom v komoditnej štruktúre vývozov a spomaleniu medziročnej dynamiky exportu v roku 2001 v porovnaní s rokom 2000, možno hodnotiť dvojciferné tempo rastu exportu v minulom roku, najmä s ohľadom na spomaľovanie hospodárstva v krajinách EÚ, ako akceptovateľné. Z uvedeného jednoznačne vyplýva, že výrazný podiel na vývoji obchodnej bilancie v roku 2001 zohrávala strana dovozu, kde sa prejavil hlavne nárast dovozu, ktorý nesúvisel s importnou náročnosťou vývozu.

Teritoriálna štruktúra vývozu
 	2000 v mld. Sk	2001 v mld. Sk	2000 podiel v %	2001 podiel v %	
Európská únia	323,8	365,5	59,0	59,8	
  z toho: Nemecko	146,7	165,2	26,7	27,1	
CEFTA	165,8	183,4	30,2	30,0	
  z toho ČR	95,4	101,5	17,4	16,6	
Ruská federácia 	4,9	6,3	0,9	1,0	
Spojené štáty americké	7,8	7,8	1,4	1,3	
Japonsko	0,6	0,5	0,1	0,1	
Ostatné	45,6	47,2	8,3	7,7	
  z toho Čína	0,4	0,6	0,1	0,1	
             Taiwan  	0,4	0,2	0,1	0,0	
Vývoz celkom	548,5	610,7	100,0	100,0	

Dovezený tovar dosiahol v roku 2001 výšku 713,9 mld. Sk (74,0% z HDP), pri medziročnom raste o 20,9%. 

Dynamika slovenského dovozu si v roku 2001 udržala pomerne vysokú úroveň napriek poklesu cien ropy, ktorá má významný vplyv na dovoz nerastných palív a niektorých chemických výrobkov a napriek stagnácii vo výrobe osobných automobilov, ktorá spôsobila, že nedošlo k rastu dovozu komponentov potrebných k realizácii ich finálnej produkcie. Tento efekt, ktorý pôsobil na stabilizovanie vývoja dovozu, bol viac než vykompenzovaný dynamickým prírastkom výrobkov investičnej povahy a konečnej spotreby.

Z analýz vyplýva že útlm deficitnosti bol v rokoch 1999 a 2000 ovplyvnený opatreniami hospodárskej politiky, ktoré smerovali do oblasti obmedzenia spotreby a prejavili sa na strane dovozu. Krátkodobá účinnosť týchto opatrení sa spolu s rastúcou spotrebou verejnej správy prejavili v opätovnom raste deficitu obchodnej bilancie v roku 2001. Rýchlejší rast ekonomiky a realizácia odloženej spotreby, vytvárali počas celého roka tlak na dovozy a prispievali k zvyšovaniu záporného salda zahraničnoobchodnej bilancie.

Teritoriálna štruktúra dovozu
 	2000 v mld. Sk	2001 v mld. Sk	2000 podiel v %	2001 podiel v %	
Európská únia	288,6	355,4	48,9	49,8	
  z toho: Nemecko	147,8	176,2	25,0	24,7	
CEFTA	126,7	161,0	21,5	22,6	
  z toho ČR	86,9	107,6	14,7	15,1	
Ruská federácia 	100,6	105,4	17,0	14,8	
Spojené štáty americké	12,2	13,7	2,1	1,9	
Japonsko	10,0	11,5	1,7	1,6	
Ostatné	52,2	66,9	8,8	9,4	
  z toho Čína	8,2	11,2	1,4	1,6	
             Taiwan  	4,0	5,1	0,7	0,7	
Dovoz celkom	590,3	713,9	100,0	100,0	

Medziročný nárast dovozu vo výške 123,6 mld. Sk bol o 2,2 mld. Sk vyšší ako v roku 2000. Po očistení medziročných prírastkov dovozov od vplyvu surovín je zrejmé, že už v roku 2000 dochádzalo k oživovaniu spotrebného a investičného dovozov. Ich podiel na vývoji dovozu sa v roku 2001 zvýšil, čo v rámci medziročného prírastku bolo kompenzované výrazne nižším prírastkom dovozu surovín.

Medziročná zmena dovozu a domáceho dopytu v bežných cenách
	2000	2001	
Medziročná zmena dovozu celkom         v mld. Sk	121,4	123,6	
v %	25,9	20,9	
 Medziročná zmena dovozu surovín        v mld. Sk   	45,9	9,0	
Medziročná zmena – domáci dopyt        v mld. Sk	50,4	138,8	

Zmenená štruktúra dovozu, ktorá sa prejavila v náraste dynamiky dovozov investičného a spotrebného charakteru, súvisela tak s prílevom priamych zahraničných investícii, ako aj s postupným oživovaním všetkých zložiek domáceho dopytu. 

Dovoz SR a jeho štruktúra
Rok	2000 v mld. Sk	2001 v mld. Sk	Podiel v %	Podiel v %	
Suroviny 	117,4	126,4	19,9	17,7	
Medziprodukty 	172,2	209,9	29,2	29,4	
Investičný dovoz 	177,3	221,2	30,0	31,0	
  v tom: dopravné zariadenia 	55,9	65,3	9,5	9,1	
  v  tom: stroje a zariadenia 	121,4	155,9	20,5	21,9	
Spotrebný dovoz *	123,3	156,4	20,9	21,9	
z toho: dovoz strojov pre koneč. spotrebu  	31,4	40,4	5,3	5,7	
             dovoz automobilov 	16,1	24,6	2,7	3,4	
             dovoz priem. a poľ. výrobkov	75,8	91,4	12.9	12,8	
Dovoz celkom	590,3	713,9	100,0	100,0	
* Spotrebný dovoz vrátane osobných automobilov (očistené od dopravných prostriedkov) a spotrebnej elektroniky a strojárstva (očistené od strojov a zariadení)
Medziročná zmena dovozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov k rastu dovozu

Rok	2000 v mld. Sk	2001 v mld. Sk	2000                v %	2001                v %	Prísp.       v  %	Prísp.
v  %	
Suroviny	45,9	9,0	64,6	7,7	9,8	1,5	
Medziprodukty	32,6	36,7	22,6	21,5	7,0	6,2	
 Investičný dovoz	29,2	43,9	19,7	24,8	6,2	7,4	
v tom: dopravné zariadenia	14,8	9,4	36,0	16,8	3,2	1,6	
           stroje a zariadenia	14,4	34,5	13,5	28,4	3,1	5,8	
Spotrebný dovoz 	13,6	34,0	13.3	27,4	2,9	5,8	
v tom: dovoz strojov pre koneč. spotrebu  	5,5	9,0	21,2	28,7	1,2	1,5	
           dovoz automobilov	0,8	8,5	5,2	52,8	0,2	1,4	
           dovoz priem. a poľnoh.  výrobkov	7,3	15,6	23,3	20,6	1,6	2,6	
Dovoz celkom	121,4	123,6	25,9	20,9	25,9	20,9	

Prílev priamych zahraničných investícií do SR v predchádzajúcich rokoch, zlepšenie v hospodárení podnikovej sféry, pokles úrokových sadzieb, zlepšenie ratingu SR, ako aj niekoľko rokov nerealizované investície vyvolali dopyt po investíciách v priemyselných podnikoch a spôsobili rast dovozu strojov a zariadení. 

Členenie dovážaných tovarov dokumentuje, že medziročný nárast dovozu v skupine stroje a ich časti, elektrické stroje a prístroje, ktorá má svojou povahou z veľkej časti investičný charakter dosiahol 34,5 mld. Sk, a jeho podiel predstavoval 27,9% z celkového prírastku dovozu. 

Detailnejší pohľad do štruktúry tejto skupiny ukazuje, že len určitú časť z dovozu z tejto skupiny je možné považovať za také dovozy, ktoré majú bezprostredný vplyv na vznik nových výrob, na zlepšenie produktivity a kvality už existujúcich výrob, t.j. technologické zariadenia s priaznivým efektom buď na uspokojovanie domáceho dopytu alebo na zvýšenie exportu SR. Podľa prepočtov NBS prírastok dovozu technologických zariadení pre jednotlivé odvetvia národného hospodárstva s možnými budúcimi efektmi na vývoz vzrástol o 17,6 mld. Sk, pričom ich podiel na celkovom náraste dovozu dosiahol 14,2%.
 
V porovnaní s rokom 2000 dynamicky rástla aj druhá časť tejto skupiny, ktorá zahŕňa  dovoz strojárenských a elektrotechnických komodít pre výrobnú spotrebu. Ich nárast o 16,9 mld. Sk,  t.j. 13,7% z celkového nárastu dovozu bol výsledkom hlavne zvýšenia dovozu elektrických súčasti strojov (káble, integrované obvody, transformátory). Aj keď tieto dovozy majú investičný charakter ich príspevok k modernizácii je nižší ako u špecializovaných strojov pre jednotlivé odvetvia národného hospodárstva.

Časť investičného dopytu bola uspokojená z domácej produkcie. Domáci producenti investičných prostriedkov boli najdynamickejšou produkčnou skupinou v celom priemysle. Domáca ponuka, napriek vysokým tempám rastu produkcie, však nedokázala uspokojiť masívny investičný dopyt, najmä pokiaľ ide o jeho štruktúru a požadovanú technickú úroveň, čím sa vyvolával zvýšený tlak na rast dovozu.

V prípade importu technológií je možné ich prorastový vplyv na deficit obchodnej bilancie akceptovať, pretože bol z veľkej časti financovaný priamymi zahraničnými investíciami a mal by predstavovať potenciál zvyšovania exportnej výkonnosti SR. 

Problematickejším bol rast dovozu v skupine spotrebných strojárskych a elektrotechnických výrobkov, ktorý sa zvýšil podľa prepočtov NBS o 9,0 mld. Sk, čo predstavovalo 7,3% z celkového nárastu dovozu. Uvedený nárast bol výsledkom zvýšenia dovozu spotrebnej elektroniky, hlavne kamier, videí, televízorov a pod. 

Okrem nárastu spotrebných strojov a zariadení sa v roku 2001 objavuje aj nárast dovozu ostatných spotrebných tovarov. V skupine priemyselných a poľnohospodárskych spotrebných výrobkov dosiahol medziročný nárast v roku 2001 výšku 15,6 mld. Sk, zatiaľ čo v roku 2000 uvedený nárast predstavoval 7,3 mld. Sk. Zvýšený dovoz sa prejavil v širokej škále výrobkov, pričom dominoval dovoz liekov, odevov, kníh a obuvi. Dovoz osobných automobilov medziročne vzrástol o 8,5 mld. Sk, čo bol druhý najvyšší nárast po roku 1996, keď boli prijaté opatrenia na obnovu vozového parku. Pri analýze oživenia dovozov výrobkov pre konečnú spotrebu nemožno prehliadnuť súvislosť s relatívne nízkym dovozom týchto komodít v predchádzajúcich dvoch rokoch a pri osobných automobiloch pravdepodobne aj s periodickým obnovovaním vozového parku.

V rámci domáceho dopytu (medziročný absolútny prírastok dosiahol v roku 2001 138,8 mld. Sk) došlo v roku 2001 aj k dynamizácii konečnej spotreby tak domácností (medziročný prírastok 45,6 mld. Sk) ako aj verejného sektora (17,4 mld. Sk), s dopadom na rast dovozov spotrebného charakteru.

Obnovenie tempa rastu konečnej spotreby domácností bolo spôsobené potrebou uspokojovania odloženého dopytu z predchádzajúcich rokov. V tejto súvislosti došlo k výraznému zvýšeniu sklonu domácností k spotrebe na úkor hrubých úspor. Výrazné zvýšenie domáceho dopytu v roku 2001 sa tak aj napriek relatívne priaznivému vývoju exportu prejavilo v náraste deficitu obchodnej bilancie. Na základe analýzy vývoja dovozu je zrejmé, že tento je výrazne ovplyvňovaný vývojom domáceho dopytu a že opatrenia na jeho zníženie majú dočasný charakter. 

V roku 2001 na rozdiel od roku 2000 cenový vplyv nezohrával takú výraznú úlohu pri raste deficitu obchodnej bilancie. Pri aplikácii cenových indexov v zahraničnom obchode, by deficit zahraničného obchodu  v roku 2001 v cenách roku 2000 dosiahol 89,0 mld. Sk. Cenový vplyv sa na deficite zahraničného obchodu podieľal 14,2 mld. Sk (13,8% z celkového deficitu), pričom zhruba 5 mld. Sk predstavovali kurzové vplyvy (v roku 2000 cenový vplyv spôsobený len rastom cien ropy a plynu predstavoval 25 mld. Sk z deficitu  zahraničného obchodu). 

1.2	Bilancia služieb

Bilancia služieb dosiahla v roku 2001 prebytok vo výške 23,2 mld. Sk. Aj napriek tomu, že prebytok bilancie služieb dosiahol vyššiu úroveň v porovnaní s rokom 2000 jej pozitívny vplyv na saldo bežného účtu bol relatívne nižší. Zatiaľ čo v roku 2000 prebytok bilancie služieb postačoval na pokrytie takmer polovice deficitu obchodnej bilancie,  v roku 2001 toto pokrytie kleslo na niečo viac ako 20%.

mld. Sk	rok 2000	rok 2001	
Bilancia služieb	 20,2	 23,2	
     Doprava	 25,9	 24,3	
     Cestovný ruch 	  6,3	 17,0	
     Iné služby celkom	-11,9	-18,1	

Príjmy za vývoz dopravných služieb dosiahli 48,9 mld. Sk a ich medziročný rast o 3,0 mld. Sk bol umožnený zvýšením medzinárodnej nákladnej prepravy hlavne železničnej. Tranzit plynu cez územie SR priniesol v roku 2001 príjmy vo výške 34,4 mld. Sk. Mierny medziročný pokles bol realizovaný v časti tranzitu plynu na pohon kompresorových staníc, ktorý po technickej stránke zabezpečuje transmisiu všetkého plynu cez územie SR. (Hodnota kompresorového plynu rovnako ako zvyšok finančne nehradeného tranzitu, je na jednej strane súčasťou príjmov za dopravu a na druhej strane vchádza do dovozu plynu (v rovnakej čiastke), čím sa v konečnom dôsledku vykompenzuje jej vplyv na výšku bežného účtu).

Výdaje za dovoz dopravných služieb predstavovali 24,6 mld. Sk a medziročne vzrástli o 4,6 mld. Sk. Ich nárast v roku 2001 bol spôsobený zvýšenými výdajmi za  železničnú prepravu a ostatné dopravné služby. 

Jedinou položkou v rámci bilancie služieb, u ktorej nastalo celkové zlepšenie bol zahraničný cestovný ruch. Značný predstih tempa rastu príjmovej časti pred výdavkovou umožnil, že čisté devízové príjmy z turistického ruchu dosiahli 17,0 mld. Sk, čo znamenalo v medziročnom porovnaní nárast o 10,7 mld. Sk. 

Príjmy zo zahraničného cestovného ruchu vo výške 31,0 mld. Sk medziročne vzrástli o 11,0 mld. Sk. Z hľadiska príspevku cestovného ruchu k tvorbe HDP, došlo na rozdiel od predchádzajúcich rokov, v ktorých tento podiel mal klesajúcu tendenciu k jeho zvýšeniu. Podiel príjmov zo zahraničného cestovného ruchu na HDP dosiahol v roku 2001 výšku 3,2%. Do príjmovej časti zahraničnej turistiky však bol v roku 2001 čiastočne zahrnutý aj nárast na devízových účtoch fyzických osôb (ide o devízové prostriedky vo výške zhruba 50% z medziročného nárastu príjmov, ktoré občania mohli získať aj v predchádzajúcich rokoch, a ktoré hlavne v posledných mesiacoch uložili na devízové účty v komerčných bankách v súvislosti s konverziu zahraničných mien štátov EÚ na Euro). Vzhľadom na tú skutočnosť, že zvýšenie v položke  cestovný ruch neodráža len rast príjmov od zahraničných turistov, predpokladáme, že rok 2001 nemusí znamenať začiatok trendu viditeľného zlepšovania prínosu turistického ruchu pre devízové hospodárstvo SR. 

Výdavky slovenských občanov na cesty do zahraničia dosiahli 14,0 mld. Sk, pričom ich mierny medziročný nárast (o 0,4 mld. Sk) zastavil trend postupného poklesu týchto výdavkov, ktorý bolo možné pozorovať od roku 1998.

Na rozdiel od dopravy a cestovného ruchu, ktoré boli prebytkové, bilancia „iných služieb celkom“ (služby spojov, stavebné služby, poisťovacie služby, finančné služby, prenájom, služby výpočtovej techniky, reklama, obchodné služby, technické služby a pod.) bola počas celého roka vysoko deficitná. Schodok bilancie „iných služieb celkom“ dosiahol v roku 2001 výšku 18,1 mld. Sk a medziročne vzrástol o 6,2 mld. Sk. 

Príjmy „iných služieb celkom“ dosiahli výšku 40,4 mld. Sk a hodnota ich medziročného rastu predstavovala 2,5 mld. Sk. K zvýšeniu príjmovej časti prispeli predovšetkým služby výpočtovej techniky a služby obchodnej povahy. Z množiny všetkých služieb spadajúcich pod túto kategóriu došlo v roku 2001 k zmene trendu len pri službách výpočtovej techniky, u ktorých sa deficitné saldo zmenilo na vyrovnané. Služby výpočtovej techniky sa takto čiastočne pripojili k službám spojom, ktoré už dlhodobejšom horizonte zaznamenávajú prebytkovú bilanciu.  

Výdaje „iných služieb celkom“ predstavovali 58,5 mld. Sk a medziročne vzrástli o 8,7 mld. Sk. Počas celého roka výrazne rástli výdaje za stavebné služby a služby obchodnej povahy. Rast výdajov na dovoz stavebných služieb možno pripísať na vrub rastu investícii do stavieb a výraznejšieho zapájania zahraničných firiem pri ich realizácii. Zlepšenie finančnej situácie ekonomických subjektov viedlo k zvýšenej aktivite najímať zahraničné firmy pri zabezpečení služieb, ktoré tvoria obsahovú náplň obchodných služieb. Išlo hlavne odborné expertízy, zabezpečenie veľtrhov a výstav a pod. Obchodné služby vyprodukovali napriek rastu príjmov deficit vo výške 3,3 mld. Sk, čo bolo o 1,1 mld. Sk viac ako v roku 2000. Relatívne vysoké prevýšenie platieb nad inkasami podobne ako v predchádzajúcich rokoch bolo zaznamenané aj v službách súvisiacich s využívaním nehmotných aktív a vlastníckych práv (patenty, ochranné známky, autorské práva a pod), v službách za sprostredkovateľské činnosti a v službách technického charakteru (stavebný dozor, architektúra, dizajn a pod.). Uvedené činnosti spolu s ďalšími službami, ktoré vykázali miernejšie deficity spadajú v rámci bilancie služieb pod kategóriu „služby v ostatných činnostiach“. (Na raste deficitu iných služieb celkom sa môžu odrážať aj transfery zisku zahraničných investorov.)

1.3	 Bilancia výnosov a bežných transferov

Bilancia výnosov skončila v roku 2001 deficitom vo výške 15,1 mld. Sk, čo bolo o 1,2 mld. Sk menej ako v rovnakom období minulého roku. Inkasá výnosovej bilancie predstavovali 15,5 mld. Sk a prevýšili minuloročnú úroveň o 3,1 mld. Sk. Uvedený nárast bol v štruktúre výnosov sústredený do dvoch položiek. Počas celého roka rástli úroky z portfóliových investícii a úroky z vkladov, pričom obidve položky súviseli s výškou a štruktúrou devízových rezerv NBS a komerčných bánk.

Platby bilancie výnosov dosiahli 30,6 mld. Sk, pri medziročnom raste o 1,9 mld. Sk. Vyššie splácanie úrokov bolo zaznamenané pri priamych investíciách a súviselo s rastom platieb z majetku priamym investorom a ich následným prevodom do zahraničia. V rámci výnosových platieb došlo v roku 2001 k zmene štruktúry, pričom nárast platených úrokov z portfóliových investícii bol vykompenzovaný poklesom platených úrokov z úverov. Uvedený presun súvisel so zmenu štruktúry obstarávania zahraničných zdrojov, od klasických úverov smerom k získavaniu prostriedkov na kapitálovom trhu.

Ďalšou položkou, ktorá dosiahla zlepšenie oproti minuloročnému vývoju, bola bilancia bežných transferov, ktorá roku 2001 vytvorila prebytok vo výške 10,2 mld. Sk čo bolo o 4,8 mld. Sk viac ako v roku 2000. Inkasá z jednostranných prevodov zo zahraničia prijaté občanmi a firmami v SR, ktoré mali neinvestičný charakter, vykazovali nárast počas celého roka a boli sústredené do prevodov fyzických a právnických osôb (napr. podpory, odškodnenia, náhrady z poistenia a lotérie), a neinvestičných dotácii (nenávratné dotácie bankám a firmám poskytnuté výhradne na prevádzkové potreby).

2. Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie

Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške 83,2 mld. Sk, pričom v plnej miere nepokryl deficit bežného účtu. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol prebytok vyšší o 15,4 mld. Sk, t.j. o takmer 23%.

2.1 Kapitálový účet

Kapitálový účet, ktorý zahŕňa kapitálové prevody jednostranného charakteru, dosiahol prebytok vo výške 3,8 mld. Sk. Na ich príjmovej strane významnú úlohu zohrali prostriedky, ktoré prišli do SR prostredníctvom programu PHARE.

Kapitálový a finančný účet platobnej bilancie 			    		 mld. Sk     
  	2001	2000	
Kapitálový účet	3,8	4,3	
Priame investície
SR v zahraničí
V SR
             z toho: privatizačné	70,6
-0,7
71,3
33,9	96,8
-1,0
97,8
42,1	
Portfóliové investície
SR v zahraničí
V SR	-10,5
-24,4
13,9	36,4
-9,2
45,6	
Ostatné dlhodobé investície
Aktíva
Pasíva	-10,6
-0,5
-10,1	-23,5
-3,7
-19,8	
Krátkodobé investície
Aktíva
Pasíva	29,9
1,5
28,4	-46,1
-39,8
-6,3	
Kapitálový a finančný účet	83,2	67,8	

2.2 Priame a portfóliové investície

Priame zahraničné investície v čistom vyjadrení (rozdiel medzi PZI zahraničných subjektov na Slovensku a slovenských subjektov v zahraničí)  predstavovali 70,6 mld. Sk a boli výsledkom tak prílevu kapitálu na Slovensko zo strany priamych zahraničných investorov v objeme 71,3 mld. Sk, ako aj odlevu kapitálu na základe aktivity slovenských ekonomických subjektov v zahraničí v objeme 0,7 mld. Sk. 

	2000	2001	
	mld. Sk	podiel na BÚ	mld. Sk	podiel na BÚ	
Priame zahraničné investície (PZI) v SR	97,8	301,9	71,3	84,0	
 z toho:  majetková účasť	93,4	288,3	57,0	67,1	
       z toho: privatizačné PZI	42,1	130,0	33,9	39,9	
                   ostatná majetková účasť	51,3	158,3	23,1	27,2	
                     Ostatný kapitál	4,4	x	14,3	x	

Prílev priamych investícii do SR je možné rozdeliť do troch základných skupín.  

Prvú skupinu predstavujú privatizačné aktivity vlády prostredníctvom FNM a Slovenskej konsolidačnej a.s. Ich výška dosiahla 33,9 mld. Sk, pričom privatizačné aktivity boli v roku 2001 sústredené výlučne do bankového sektora.  

Prílev PZI do ekonomiky SR, ktorý išiel na zvýšenie majetkovej účasti v podnikoch a bankách na území SR a ktorý svojim charakterom patrí do druhej skupiny PZI  dosiahol 23,1 mld. Sk. Z tohto objemu do jednotlivých odvetví priemyslu smerovalo 27% prostriedkov, pričom táto suma bola rozdelená po malých čiastkach medzi väčšie množstvo podnikov. Z jednotlivých odvetví významnejšie boli len investície do výroby potravín a nápojov a chemických výrobkov. Zvýšenie zahraničnej účasti v odvetviach strojárenského a elektrotechnického priemyslu, ktoré dosiahlo len 3% z celkového navýšenia majetkovej účasti dokumentuje, že sa ani v roku 2001 nepodarilo dosiahnuť cieľ užšieho zapojenia týchto odvetví do medzinárodnej kooperácie a špecializácie. Zahraniční investori aj naďalej prejavovali záujem o investovanie do odvetví, ktoré sú charakteristické vysokým podielom jednoduchej, často menej kvalifikovanej práce. Obchod, obchodné služby, doprava, skladovania a spoje sa podieľali 43% na celkovom navýšení majetkovej účasti. Rastúci záujem o odvetvie obchodu súvisí s ešte stále pomerne nižšími nákladmi na pracovnú silu, možnosťou zvýšiť odbyt tovarov v SR a rozšíriť kapacity využiteľné pre export investujúcich krajín.

Odvetvové členenie prílevu kapitálu ukázalo, že ani prijaté opatrenia na podporu prílevu PZI, nepomohli nasmerovať zahraničných investorov do odvetví, v ktorých by mala prebehnúť reštrukturalizácia a modernizácia so zameraním na nové špičkové výrobky s vyššou pridanou hodnotou a ktoré by zabezpečili  budúci rast exportu. Zároveň je možné považovať aj celkový objem PZI (majetkové účasti) očistených od privatizačných aktivít za nedostatočný, pretože pokrýval len 27,2% deficitu bežného účtu platobnej bilancie.

Poslednú skupinu tvoril ostatný kapitál, zahrňujúci pohľadávky a záväzky voči priamemu investorovi. Ostatný kapitál prispel k prílevu PZI do SR výškou 14,3 mld. Sk. Išlo predovšetkým o prílev zdrojov formou finančných a obchodných úverov od priameho investora. Z časového hľadiska išlo hlavne o krátkodobé úvery, pričom ich smerovanie z odvetvového hľadiska sa okrem priemyslu realizovalo prevažne vo veľkoobchode a maloobchode. 

Portfóliové investície ako súčasť finančného účtu platobnej bilancie, zahŕňajú transakcie s majetkovými a dlžobnými cennými papiermi vlády a NBS, bánk a podnikov. Majetkové cenné papiere (akcie) predstavujú vlastníctvo imania, pričom podiel investora na majetku je nižší ako 10%. Medzi dlžobné cenné papiere sa zaraďujú obligácie, zmenky, nástroje peňažného trhu a finančné deriváty.

V kategórii čisté portfóliové investície (aktíva – pasíva) sa realizoval odlev zdrojov v objeme 10,5 mld. Sk. 

V roku 2001 sa na strane aktív prejavil zvýšený záujem tuzemských investorov – komerčných bánk o zahraničné cenné papiere emitované nielen v zahraničnej mene, ale aj v Sk. Odlev kapitálu, realizovaný hlavne nákupom dlžobných cenných papierov (vo forme obligácii a krátkodobých nástrojov peňažného trhu), dosiahol v roku 2001 výšku 24,4 mld. Sk (nákup zahraničných cenných papierov je spojený s investovaním nadobudnutých prostriedkov komerčných bánk a predstavuje podobne ako vklady v zahraničných bankách jednu z foriem v rámci ich portfólia).

Prílev portfóliových investícii na strane pasív (čo predstavuje prílev zdrojov), ktoré zahŕňajú emisiu cenných papierov domácich subjektov na zahraničných trhoch a obchodovanie s domácimi majetkovými a dlžobnými cennými papiermi dosiahol 13,9 mld. Sk. 

Stav majetkových cenných papierov, ktoré rovnako ako priame investície spadajú do kategórie nedlhového kapitálu sa v roku 2001 zvýšil o 8,9 mld. Sk 

Portfóliové investície - dlžobné cenné papiere sa zvýšili o 5 mld. Sk. V ich štruktúre významnú úlohu zohrávali vládne obligácie. Obchodovanie s vládnymi obligáciami,  ktoré sa realizovalo v priebehu celého roka, prostredníctvom vysokých objemov, tak v smere nákupu ako aj predaja zo strany nerezidentov skončilo prílevom zdrojov vo výške 9,8 mld. Sk. Jeho volatilný priebeh počas jednotlivých mesiacoch (nákup zo strany nerezidentov v mesiacoch marec, jún a december a ich následný predaj v mesiacoch apríl a júl) dokumentuje, že sa jedná len o krátkodobé investície, ktoré nemôžu mať zásadný vplyv na financovanie deficitu bežného účtu a súvisia pravdepodobne s využívaním dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia pri vyplácaní výnosov. 

2.3 Ostatné investície dlhodobé 

Ostatné investície zaznamenali prílev zdrojov v objeme 19,3 mld. Sk. Odlev dlhodobého kapitálu vo výške 10,6 mld. Sk bol spôsobený hlavne prevýšením splácania nad čerpaním na strane pasív (10,1 mld. Sk), ktoré sa realizovalo tak v bankovom, ako aj v podnikovom sektore.

Čerpanie podnikových finančných úverov dosiahlo 36,0 mld. Sk, čím sa po minuloročnom zvýšení dostalo zhruba na úroveň z rokov 1998 a 1999.  Rozdiel oproti predchádzajúcim rokom bol však v odvetvovej štruktúre čerpaných úverov. Zatiaľ čo v predchádzajúcich rokoch väčšina úverov smerovala do odvetvia rozvodu elektriny, plynu a vody a do dopravy, v štruktúre čerpania v roku 2001 sa na prvé miesto medzi národohospodárskymi odvetviami dostal priemysel, za ktorým nasledoval obchod a obchodné služby. 

Splácanie finančných úverov podnikovej sféry dosiahlo 42,8 mld. Sk a bolo realizované v odvetviach výroby a rozvodu elektriny, plynu a vody, dopravy a spojov a pod., teda v podnikoch do ktorých v minulosti smerovali najväčšie objemy zahraničných úverov (spravidla so štátnou zárukou). Nesúlad medzi vysokou priemernou dĺžkou návratnosti investícií v týchto odvetviach a dobou splatnosti úverov, spôsobil aj v roku 2001 problémy niektorých podnikov so splácaním svojich úverov, pričom bolo nevyhnutné, aby namiesto podnikov uvedené úvery splácala vláda, resp. FNM v rámci plnenia vládnych záruk (realizácia štátnych záruk prostredníctvom FNM  predstavovala v roku 2001 takmer 8 mld. Sk). Prevýšenie splácania nad čerpaním spôsobilo odlev zdrojov vo výške 6,8 mld. Sk. 

Obchodné úvery dlhodobého charakteru nezohrávali v roku 2001 významnú úlohu. Prevýšenie splácania nad čerpaním vo výške 1,8 mld. Sk bolo ovplyvnené splátkou vládneho úveru, ktorý súvisel s pôžičkou pri výstavbe Mochoviec. Podnikové obchodné úvery zaznamenali odlev vo výške 0,6 mld. Sk.

Výrazný odlev kapitálu v bankovom sektore (9,9 mld. Sk) bol realizovaný v poslednom štvrťroku, keď došlo k splateniu podriadeného dlhu v dvoch komerčných bankách. 

Odlev dlhodobých zdrojov v podnikovom a bankovom sektore bol čiastočne kompenzovaný prílevom kapitálu do sektora NBS, vlády a vládnych agentúr (8,4 mld. Sk). Čerpanie zahraničných úverov sa realizovalo hlavne prostredníctvom vládnych agentúr (FNM a ŠFCH), ku ktorým koncom roka pribudlo aj čerpanie prvej tranže pôžičky od Svetovej banky. V rámci splácania vládnych úverov sa okrem klasických splátok (WB, G-24, EXIM, ŠFCH)  prejavilo aj splácanie istiny za dlh voči bývalej NDR.

2.4 Ostatné investície krátkodobé

V roku 2001 bol zaznamenaný aj výrazný pohyb krátkodobého kapitálu, ktorý v kumulatívnom vyjadrení od januára do decembra zaznamenal prílev vo výške 29,9  mld. Sk. Krátkodobý kapitál bol výsledkom pohybov transakcií hlavne na strane  krátkodobých pasív, pričom rozhodujúci vplyv na ich výšku mal bankový sektor. Výška krátkodobého kapitálu bankového sektora ovplyvňovalo počas celého roka  zvyšovanie vkladov nerezidentov v komerčných bankách na území SR, ktoré bolo do veľkej miery ovplyvnené deponovaním devíz v komerčných bankách v súvislosti s procesom privatizácie (zahraničný investor uložil z kúpnej ceny časť prostriedkov, ktorá by mala byť uvoľnená podľa výsledkov auditu). Prevýšenie čerpania nad splácaním sa prejavilo aj u krátkodobých finančných úverov a to nielen v bankovej ale aj v podnikovej sfére. Zvýšený prílev krátkodobého kapitálu dokumentuje snahu slovenských subjektov o prekonanie nedostatku zdrojov práve touto formou financovania.

3. Devízové rezervy

Devízové rezervy NBS sa v roku 2001 zvýšili o 6,9 mld. Sk, t.j. o 143,4 mil. USD (bez kurzových rozdielov). Devízové rezervy NBS zaznamenávali od začiatku roka (s výnimkou apríla keď prišli prvé privatizačné príjmy) až do konca októbra výrazný pokles o 271,1 mil. USD. Rozhodujúcimi faktormi ovplyvňujúcimi oblasť výdajov, ktoré spôsobili pokles rezerv boli splátky dlhovej služby vlády a NBS a platby v rámci zahraničného platobného styku pre klientov NBS.
 
Nárast príjmov z privatizácie, ako aj pôžička pre Štátny fond cestného hospodárenia a pôžička od Svetovej banky, ktoré sa realizovali v posledných dvoch mesiacoch umožnili, že devízové rezervy v celoročnom vyjadrení zaznamenali mierny nárast.
 
Stav devízových rezerv NBS k 31. 12. 2001 dosiahol 4,2 mld. USD. Ich výška postačovala na pokrytie 3,0 - násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb v roku 2001, čo v porovnaní s koncom roku 2000 predstavovalo pokles krytia o 0,4 mesiaca. Na tomto zvýšení sa v rozhodujúcej miere podieľal nárast priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb (v USD ekvivalente o 15%).

4. Zahraničná zadlženosť SR

Slovenská republika vykazovala k 31. decembru 2001 celkovú hrubú zahraničnú zadlženosť vo výške 11,3 mld. USD, ktorá od začiatku roka 2001 vzrástla o 0,5 mld. USD (v roku 2000 bol zaznamenaný pokles o 0,1 mld. USD). Podiel celkového hrubého zahraničného dlhu na obyvateľa SR dosiahol ku koncu decembra 2 095 USD (2 040  USD v roku 2000).

Oficiálne zadlženie vlády SR, vládnych agentúr a NBS bolo na úrovni 3,4 mld. USD a medziročne vzrástlo o 0,1 mld. USD. Celková zahraničná zadlženosť komerčnej sféry, t.j. komerčných bánk a podnikateľských subjektov (vrátane zahraničných záväzkov obci) dosiahla 7,9 mld. USD, čo v porovnaní s rokom 2000 predstavovalo nárast o 0,4 mld. USD. 

V štruktúre celkovej hrubej zahraničnej zadlženosti SR, celkové hrubé strednodobé a dlhodobé zahraničné záväzky predstavovali 8,2 mld. USD. Celkový krátkodobý dlh ku koncu decembra 2001 bol vykázaný čiastkou 3,1 mld. USD. Podiel krátkodobého dlhu na celkovom hrubom zahraničnom dlhu SR v roku 2001 dosiahol 27,4% (22,3% v roku 2000).

Čistá zahraničná zadlženosť, vypočítaná ako rozdiel hrubej zahraničnej zadlženosti vo výške 11,3 mld. USD (pasíva NBS a vlády, pasíva komerčných bánk a pasíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti) a zahraničných aktív vo výške 8,5 mld. USD (devízové rezervy NBS, zahraničné aktíva komerčných bánk a zahraničné aktíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti), dosiahla  2,8 mld. USD. Na začiatku roka 2001 bola vykázaná hodnota čistého zahraničného dlhu 2,9 mld. USD. Čistý zahraničný dlh mierne poklesol  (0,1 mld. USD).

B. Makroekonomický rámec vývoja zahraničného obchodu

Slovenská republika je malá otvorená ekonomika. Stupeň otvorenosti ekonomiky meraný podielom zahranično-obchodného obratu (dovoz a vývoz tovarov a služieb) na HDP, vzrástol zo 122,4% v roku 1993 na 160,6% v roku 2001.

Vývoj zahranično-obchodných vzťahov (okrem bilancie výnosov a bežných transferov) sa priamo premieta v štruktúre hrubého domáceho produktu. Export tovarov a služieb je determinovaný nielen vývojom zahraničného dopytu, ale aj schopnosťou slovenskej produkcie reagovať na zmeny jeho štruktúry a cyklické výkyvy. Dovoz tovarov je zase ovplyvnený vývojom domáceho dopytu, jeho štruktúrou a schopnosťou domácej ponuky uspokojovať domáci dopyt a konkurovať tak zahraničnej ponuke. Dynamika rastu hrubého domáceho produktu je potom výsledkom domáceho dopytu a rozdielu medzi vývozom a dovozom tovarov a služieb (čistý export). 

Príčiny rastu deficitného salda zahraničného obchodu v roku 2001 je možné hľadať tak na strane ponuky, ako aj dopytu. Domáca ponuka nebola schopná uspokojovať požiadavky domáceho, ale aj zahraničného dopytu, pri súčasnej vysokej dovoznej náročnosti slovenskej produkcie. 

Po dvoch rokoch poklesu domáceho dopytu (najmä v dôsledku realizovaného vládneho balíčka opatrení z mája 1999), došlo v roku 2001 k dynamizácii jeho rastu, predovšetkým v segmente investičného dopytu, čo sa spolu s oživením spotrebiteľského dopytu odrazilo v rýchlejšom raste dovozov.

Vývoj jednotlivých zložiek použitia hrubého domáceho produktu (v stálych cenách) dokumentuje istú paralelu s rokom 1998, kedy rovnako ako v roku 2001 dochádzalo k výraznému nárastu dovozov, ako dôsledku dynamického vývoja domáceho dopytu, predovšetkým investičného. To sa prejavilo v zápornom príspevku čistého exportu k rastu HDP. Tak v roku 1998, ako aj 2001 pripadlo na 1 jednotku kladného príspevku domáceho dopytu k HDP 0,6 jednotky záporného príspevku čistého exportu k HDP (ktorým čistý export prispel k zníženiu HDP). 

Medziročné absolútne prírastky HDP v s. c. a jeho jednotlivých komponentov a príspevky týchto komponentov k rastu HDP
	1998	1999	2000	2001	
	mld. Sk	príspevok domáceho dopytu a čistého vývozu  v perc. bodoch k rastu HDP	mld. Sk	príspevok domáceho dopytu a čistého vývozu  v perc. bodoch k rastu HDP	mld. Sk	príspevok domáceho dopytu a čistého vývozu  v perc. bodoch k rastu HDP	mld. Sk	príspevok domáceho dopytu a čistého vývozu  v perc. bodoch k rastu HDP	
HDP	25,2	4,1	12,2	1,9	14,4	2,2	22,0	3,3	
Dom. dopyt	61,5	10,0	-32,7	-5,1	-8,8	-1,3	49,1	7,3	
Čistý vývoz	-36,3	-5,9	44,9	7,0	23,2	3,5	-27,1	-4,0	

Domáci dopyt v stálych cenách vzrástol v roku 2001 o 7,3% a jeho dynamika tak viac ako dvojnásobne presiahla rast HDP. Nedosiahol síce rastové tempo roka 1998 (9,5%), ale po abstrahovaní od zmeny stavu zásob sa tempo domáceho efektívneho dopytu (6,5%) blížilo tempu roka 1998 (7,2%). Po dvojročnom období absorbovania stabilizačných opatrení sa štruktúra príspevku domáceho dopytu k HDP obnovila na úrovni takmer identickej so štruktúrou v roku 1998 (pomer spotrebného a investičného dopytu 40:60). 

Rast HDP v stálych cenách roku 1995				   	               (index)
 	1998	1999	2000	2001	
HDP  	104,1	101,9	102,2	103,3	
v tom: 					
Domáci dopyt *	109,5	95,4	98,7	107,3	
   Spotrebný dopyt	105,3	97,8	97,3	104,3	
   Investičný dopyt *	119,1	90,4	101,8	113,7	
 					
   Vývoz	112,2	103,4	115,9	106,5	
   Dovoz 	119,8	94,0	110,2	111,7	
* vrátane štatistickej diskrepancie

Domáca ponuka nebola v roku 2001 schopná reagovať na rastúci domáci dopyt. Vyššie prírastky domáceho dopytu boli uspokojované v prevažnej miere dovozom. Navyše dochádzalo k vytláčaniu domácej produkcie dovezenými substitútmi. V prípade fixného kapitálu domáca ponuka nespĺňa požiadavky vyššej technologickej úrovne, v prípade tovarov na konečnú spotrebu zohrávala významnú úlohu cenová politika, marketingová podpora predaja a orientácia na spotrebiteľa. Súčasne sa na náraste dovozu tovarov a služieb prejavila vysoká dovozná náročnosť slovenského exportu. V porovnaní s predchádzajúcim obdobím sa tak v roku 2001 výrazne zvýšil podiel zahraničnej ponuky na uspokojovaní agregátneho dopytu (domáci dopyt + vývoz tovarov a služieb), pričom v roku 2001 dosiahol najvyššiu úroveň.

Krytie agregátneho dopytu v % (z objemov v stálych cenách)
	1998	1999	2000	2001	
Domácou ponukou	56,0	58,0	56,2	54,3	
Zahraničnou ponukou 
(dovozná náročnosť)	44,0	42,0	43,8	45,7	

Zvyšovanie podielu zahraničnej ponuky na krytí agregátneho dopytu vypovedá na jednej strane o zvyšovaní dovoznej náročnosti tak domácej produkcie, ako aj uspokojovania domáceho dopytu. Na druhej strane to svedčí o nízkej konkurencieschopnosti domácej produkcie, tak vo vzťahu k domácemu, ako aj zahraničnému trhu. Príčiny rastu deficitného salda zahraničného obchodu je teda potrebné hľadať jednak v štruktúre domácej ekonomiky (je potrebný značný dovoz na to, aby sa vyviezlo a zároveň úroveň uspokojovania domáceho trhu je nízka),  ako aj vplyve domáceho dopytu na rast dovozov. Jednotlivé faktory môžeme zoradiť nasledovne:
1)	vysoká náročnosť slovenského hospodárstva na dovozy určené na medzispotrebu
2)	dovozná náročnosť domáceho dopytu
-	spotrebného dopytu
-	investičného dopytu
3)	konkurenčné možnosti slovenskej ekonomiky

1. Medzispotreba

Vysoká náročnosť slovenského hospodárstva na dovozy produktov určených na medzispotrebu je určovaná výrazným podielom medzispotreby na hrubej domácej produkcii, ktorý sa pohybuje približne na úrovni 63% (v bežných cenách). Podľa odhadov NBS je približne 19% medzispotreby saturovaných dovozmi. Pomerne významnú závislosť medzi rastom medzispotreby a rastom dovozov surovín a polotovarov (prevažne dovozy na medzispotrebu) dokumentuje nasledujúci graf.

Túto skutočnosť možno dokumentovať aj pohľadom na jednotlivé odvetvia národného hospodárstva. Z hľadiska podielu odvetví na hrubej produkcii majú najvyšší podiel priemyselná výroba, obchod a doprava (spolu viac ako 60%). 

Štruktúra hrubej produkcie vybraných odvetví v roku 2001		           (%, b.c.)
	podiel odvetví na SR 	podiel na hrubej produkcii odvetvia 	
	hrubá produkcia	medzispotreba	pridaná hodnota	medzispotreba	pridaná 
hodnota	
 Pôdohospodárstvo 	3,9	3,4	4,7	55,6	44,4	
 Priemyselná výroba	35,9	42,6	24,3	75,2	24,8	
 Stavebníctvo 	5,6	5,8	5,3	65,6	34,4	
 Obchod	15,1	14,6	15,9	61,4	38,6	
 Doprava, spoje	10,0	8,4	12,8	53,0	47,0	

Podiel priemyselnej výroby na hrubej domácej produkcii dosahuje takmer 36%, jej podiel na pridanej hodnote však predstavuje len 24%. Priemyselná výroba je teda odvetvím s vysokou náročnosťou na medzispotrebu (na produkciu 1 jednotky pridanej hodnoty spotrebuje približne 3 jednotky medzispotreby). Podiel tohto odvetvia na celkovej medzispotrebe predstavuje takmer 43%, pričom tento má rastúcu tendenciu. Aj keď je priemyselná výroba významným exportným odvetvím, zvyšovanie exportov (vrátane zušlachťovacieho styku) súčasne prináša zvyšovanie medzispotreby a tým aj dovozov. 

Podiel odvetvia obchod na tvorbe pridanej hodnoty predstavuje 16%, takmer rovnaký podiel má však aj na medzispotrebe. Spomedzi trhových služieb je toto odvetvie na medzispotrebu najnáročnejšie, pričom na produkciu 1 jednotky pridanej hodnoty vynaloží približne 1,5 jednotky medzispotreby.  Pozitívnou vývojovou črtou, môže byť postupné znižovanie náročnosti tohto odvetvia na medzispotrebu, na druhej strane práve toto odvetvie generuje vysokú tvorbu zásob obchodného tovaru (vrátane dovozu).

Relatívne nižší podiel na medzispotrebe má odvetvie doprava (8%), ktoré vyprodukuje približne 13% pridanej hodnoty slovenskej ekonomiky. Toto odvetvie sa nevyznačuje vysokou dovoznou náročnosťou a súčasne zaznamenáva v rámci SR najpriaznivejší pomer medzi medzispotrebou a pridanou hodnotou (53 : 47). 

Charakteristiky vybraných odvetví (s výnimkou dopravy) dokumentujú vysokú náročnosť ekonomiky na medzispotrebu. Je zrejmé, že rast hrubej produkcie týchto odvetví, ktorý môže byť určovaný tak domácim ako aj zahraničným dopytom, sa následne premietne aj do rastu dovozov. To znamená, že aj v prípade rastu exportu, bude tento pozitívny efekt v značnej miere tlmený prírastkami dovážaných vstupov. 

2. Domáci dopyt

2.1 Spotrebný dopyt

Po takmer dvojročnom období poklesu konečnej spotreby spolu došlo v 4. štvrťroku 2000 k obnoveniu jej rastu, ktorý pokračoval aj v roku 2001. Konečná spotreba (domácností a verejného sektora) vzrástla v roku 2001 o 4,3% v stálych cenách a jej dynamika presahovala rast HDP. Podstatnú časť spotrebného dopytu tvorí konečná spotreba domácností (viac ako 70%), ktorá v roku 2001 vzrástla o 4% v stálych cenách.

Konečná spotreba domácností

Zrýchlenie rastu spotrebného dopytu sa premietlo do dynamizácie dovozov spotrebných tovarov. Domáca produkcia spotrebných výrobkov síce v bežných cenách nedosiahla úroveň minulého roka (pokles o 2,3%), ale údaje po očistení od cenového vývoja dokumentujú rast o 5%. Tento vývoj môže naznačovať, že domáci výrobcovia si zabezpečovali svoju konkurencieschopnosť a rast reálnych výkonov prostredníctvom znižovania cien (aj v dôsledku vplyvu zahraničných obchodných reťazcov). Reakcia domácej ponuky však bola nedostatočná a podiel domácej produkcie spotrebných tovarov na celkovej priemyselnej produkcii v roku 2001 v porovnaní s predchádzajúcim rokom poklesol, čo môže indikovať vytláčanie tohto typu domácich výrobkov zahraničným tovarom. 

Medziročné rozdiely v objemoch 				               (mld. Sk, b.c.)
	1999	2000	2001	
Konečná spotreba spolu	37,3	43,2	63,4	
Konečná spotreba domácností	40,9	32,7	45,6	
Dovoz na konečnú spotrebu	1,1	14,6	34,0	
Domáca produkcia spotrebných výrobkov	.	.	-3,6	
Zmena stavu zásob v danom roku	8,8	1,1	35,3	

K dynamizácii rastu dovozov spotrebných tovarov prispela aj zmena štruktúry maloobchodných subjektov. Trend monopolizácie a rozvoja obchodných jednotiek vplýva na zvýšenie dovozu zahraničných výrobkov, na úkor domácej produkcie. Navyše, hypermarkety dokážu promptne doplniť dovozom dočasne nedostatkový tovar domácej produkcie. Masívny nástup hypermarketov na slovenskom spotrebnom trhu (3. štvrťrok 2000) však mohol znamenať vyššiu tvorbu zásob. Práve od tohto obdobia sa javí byť silnejší vzťah medzi konečnou spotrebou, tvorbou zásob a dovozmi spotrebného charakteru. 

Dôsledky zrýchlenia spotrebného dopytu sa jednoznačne prejavili v dovozoch. Príčiny dynamizácie spotrebného dopytu domácností možno hľadať v štruktúre a vývojových tendenciách tvorby príjmov, v systéme odčerpávania príjmov na opätovné prerozdelenie (dane, sociálne príspevky) a vo vývoji sklonu k spotrebe, ktorý má v podmienkach tranzitívnej ekonomiky často náhodný charakter. Účet domácností, ktorý popisuje tvorbu a použitie dôchodkov v sektore domácností, je založený na vzťahu:

Bežné príjmy  - Bežné výdavky = Hrubý disponibilný dôchodok = Konečná spotreba + Úspory

Rastové tempá základných charakteristík a vybrané podielové ukazovatele účtu domácností
	1996 	1997 	1998 	1999	2000	2001	
tempá rastu v bežných cenách (index romr =100)							
Bežné príjmy	.	112,9	110,4	107,9	106,3	108,0	
Bežné výdavky	.	108,9	108,0	102,7	101,2	110,0	
Hrubý disponibilný dôchodok (HDD)	.	114,5	111,3	109,8	108,0	107,4	
Konečná spotreba domácností 	.	112,0	111,8	110,3	107,5	109,7	
Úspory domácností	.	134,0	107,9	106,1	111,9	91,2	
podielové ukazovatele v % z objemov v b.c.							
Podiel hrubých miezd na bežných príjmoch 	40,8	42,2	41,6	40,1	39,8	40,2	
Podiel hrubého zmiešaného dôchodku na bežných príjmoch	21,7	21,5	21,5	22,4	23,9	25,1	
Podiel bežných daní na bežných výdavkoch	22,5	21,5	20,3	20,2	16,6	16,5	
Podiel hrubého disp.dôchodku na bežných príjmoch	71,5	72,5	73,1	74,4	75,7	75,2	
Priemerný sklon k úsporám  1)	11,2	13,1	12,7	12,3	12,7	10,8	
Priemerný sklon k spotrebe  2)	88,8	86,9	87,3	87,7	87,3	89,2	
Hraničný sklon k spotrebe  3)	.	73,7	90,8	92,1	81,8	115,2	
Dôchodková pružnosť spotreby  4)	.	0,8	1,0	1,1	0,9	1,3	
1) Podiel hrubých úspor domácností na HDD
2) Podiel konečnej spotreby domácností na HDD 
3) Podiel prírastku konečnej spotreby domácností na prírastku HDD. Vyjadruje akú časť prírastku HDD použili domácnosti na konečnú spotrebu
4)Vyjadruje o koľko percent vzrastie konečná spotreba domácností ak HDD vzrastie o 1%

V sledovanom období mali najväčší podiel na tvorbe príjmov hrubé mzdy, ktorých prevažne klesajúca tendencia (s výnimkou roku 2001) bola odrazom poklesu (v roku 2001 mierneho rastu) zamestnanosti. Vyššiu váhu v štruktúre príjmov v roku 2001 získal hrubý zmiešaný dôchodok plynúci domácnostiam z podnikania.  Zníženie daňového zaťaženia sa prejavilo poklesom podielu bežných daní  na bežných výdavkoch v roku 2000. Pozvoľne sa v bežných výdavkoch zvyšoval podiel ostatných bežných výdavkov (z nich najmä neživotné poistenie). Tieto, spolu s rýchlejšie rastúcimi príspevkami do fondov sociálneho zabezpečenia, ale aj bežnými daňami odčerpali vyšší prírastok  bežných príjmov domácností v roku 2001.
 
Tempo rastu hrubého disponibilného dôchodku (ďalej HDD), vyjadreného v bežných cenách, malo v rokoch 1997-2001 klesajúcu tendenciu. V stálych cenách, po očistení o prírastok spotrebiteľských cien, dosahovalo vyššie kladné hodnoty: 7,9% v roku 1997, 4,3% v roku 1998 (obdobie výraznejšieho rastu spotrebného dopytu, bez zníženia sklonu k úsporám). V nasledujúcich dvoch rokoch (obdobie pomalšej tvorby príjmov a zrýchleného rastu spotrebiteľských cien) bolo záporné (v roku 1999 pokles o 0,7%, v roku 2000 až o 3,5%). Úroveň HDD sa v roku 2001 v stálych cenách v porovnaní s predchádzajúcim rokom takmer nezmenila (rast o 0,1%). Stabilizovaná reálna úroveň HDD a spomalenie nominálneho tempa rastu HDD potvrdzuje, že hrubý disponibilný dôchodok sám osebe nebol zdrojom ani impulzom zrýchlenia spotreby v roku 2001. 

Obnovenie tempa rastu konečnej spotreby domácností v roku 2001 bolo spôsobené zmenou v rozdelení hrubého disponibilného dôchodku. Výrazne sa zvýšil sklon domácností k spotrebe na úkor hrubých úspor. Sklon k úsporám zaznamenal najnižšiu úroveň od roku 1996, pričom objem úspor domácností (v bežných cenách) nedosiahol úroveň roka 2000. Rast sklonu k spotrebe sa javí ako pomerne jednoznačný dôsledok dlhoročnej príjmovej a spotrebnej nedostatočnosti, poklesu úrokových mier a obnoveného rastu reálnej mzdy. Najmarkantnejší bol v 3. štvrťroku 2001, kedy obyvateľstvo usporilo necelých 77% z porovnateľnej úrovne predchádzajúceho roka.  

Hraničný sklon k spotrebe nad úrovňou 100 indikuje, že v roku 2001 domácnosti spotrebovali viac ako umožňoval prírastok HDD za daný rok (t.j. HDD predstavoval 100 Sk, avšak na spotrebu domácnosti čerpali 115,20 Sk). Rast spotreby teda nebol proporcionálny rastu HDD, ale výrazne ho predbehol, čo bolo ovplyvnené financovaním spotreby z úspor. Rovnako aj dôchodková pružnosť spotreby dosiahla v roku 2001 najvyššiu hodnotu. Pre porovnanie - ak 1% rast HDD v roku 1998 znamenal 0,8% rast výdavkov domácností na konečnú spotrebu, v roku 2001 to bol 1,3% rast. 

Okrem už uvedených dlhodobo pôsobiacich faktorov (príjmová a spotrebná nedostatočnosť), sklon k spotrebe v roku 2001 bol posilnený ďalšími dvoma iniciátormi spotreby, resp. financovaním spotreby domácností z ich úspor:
1.	pokles úspor bol ovplyvnený použitím prostriedkov z výplaty privatizačných dlhopisov Fondu národného majetku (obyvateľstvu cca 15 mld. Sk) na spotrebu. 
2.	rozširovanie systémov spotrebných úverov od predajcu, splátkových predajov a ďalších výhod predaja (zväčša nezaznamenané v bankovej štatistike).

Tieto dva faktory môžu vysvetľovať pokles hrubých úspor domácností v roku 2001, rast dovozov a deficitu obchodnej bilancie. Na základe vývoja úverov obyvateľstvu možno usudzovať, že v roku 2001 mohli byť tieto takisto zdrojom financovania spotreby. Kým od roku 1998 do roku 2000 rast úverov na stavebné účely (stavebné sporiteľne + hypotekárne úvery) prevyšoval absolútny prírastok úverov celkom, v roku 2001 bol nižší a súčasne došlo k nárastu spotrebných úverov. 

Prírastok stavu úverov obyvateľstva  					           (mld. Sk)
 	1997	1998	1999	2000	2001	
Banky celkom	2,55	6,11	9,45	7,90	8,03	
    -spolu stavebné a hypotekárne	1,95	7,34	12,19	9,24	6,98	
    -spolu  spotrebné 	-0,40	-0,67	-1,37	-0,58	1,67	

Na podporu dopytu smeroval aj rozvíjajúci sa segment hypotekárneho bankovníctva, ktorý napriek zatiaľ nevýznamným objemom vykazuje najvyššiu dynamiku rastu.

Okrem zdrojov z bankových úverov bola domáca spotreba do značnej miery ovplyvnená aj rozvojom systému spotrebných úverov od nebankových organizácií (napríklad nákup áut na leasing, splátkové predaje ...), čo nie je súčasťou bankovej štatistiky.

Pri pohľade na vývoj časovej štruktúry vkladov obyvateľstva dochádzalo od druhého polroka 2000 v porovnaní s predchádzajúcim obdobím k nárastu preferencie likvidnejších foriem úspor. Tento vývoj bol v rozhodujúcej miere determinovaný poklesom úrokového diferenciálu medzi neterminovanými a terminovanými vkladmi (v rokoch 2000 a 2001) a pravdepodobne nesúvisel s obnovením rastovej dynamiky konečnej spotreby domácností. 

Konečná spotreba verejnej správy

V rámci konečnej spotreby spolu bol v roku 2001 badateľný vyšší vplyv spotreby verejnej správy v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

Medziročná zmena vybraných ukazovateľov verejného sektora		             mld. Sk
 	 	Medziročné zmeny objemu	
 	 	2000	2001	
Konečná spotreba verejnej správy (bežné ceny)	10,0	17,4	
 	            Deficit ŠR	4,3	17,3	

Konečná spotreba verejnej správy vzrástla medziročne o 5,2% v stálych cenách a jej dynamika bola rýchlejšia ako rast HDP a rast konečnej spotreby domácností. Podľa vyjadrenia ŠÚ SR jej rast súvisel predovšetkým s vyššou tvorbou pridanej hodnoty v subsektore fondy sociálneho zabezpečenia. V rámci tohto subsektoru najviac vzrástli platby zdravotných poisťovní, a to najmä na nemocničnú starostlivosť. Výdavky Národného úradu práce a Sociálnej poisťovne rástli pomalšie. V subsektore, financovanom zo štátneho rozpočtu, vzrástli bežné výdavky na obranu v súvislosti s prístupovým procesom do transatlantických štruktúr, bežné výdavky na krajské úrady ako dôsledok reformy verejnej správy a bežné výdavky na školstvo, pravdepodobne v dôsledku rýchlejšieho rastu miezd. 

Konečná spotreba verejnej správy prispela k rastu domáceho dopytu, pričom je obtiažne kvantifikovať vplyv na dovoz. Výrazný nárast fiskálneho deficitu v roku 2001 (zatiaľ len na základe predbežných údajov) bol však faktorom, ktorý reálne prorastovo pôsobil na rast deficitu obchodnej bilancie. Zvýšená spotreba vlády tak súčasne vytvárala nepriaznivé signály aj vo vzťahu k ďalším ekonomickým subjektom.

v mil. SK	2000	2001	
Fiskálny deficit 	-29,1	-30,5	
z toho:	 	 	
ústredné rozpočtové organizácie	-26,7	-40,0	
štátne fondy	-3,4	-1,5	
fondy soc. zabezpečenia	-0,1	3,8	
obce	-1,7	-0,3	
Slovenský pozemkový fond	0,0	0,1	
FNM	1,6	5,2	

Medziročný nárast vybraných druhov výdavkov
	1999	2000	2001	
kapitálové výdavky (v mil. Sk)	-3 052	4 374	1 872	
mzdy a platy (v mil. Sk)	1 180	2 124	2 157	
tovary a ďalšie služby (v mil. Sk) 	1 157	4 620	4 249	
bežné transfery (v mil. Sk)	4 464	8 883	3 820	

	1998	1999	2000	2001	
objem poskytnutých štátnych záruk (mld. Sk)	13,8	23,7	34,6	37,8	
objem realizovaných štátnych záruk (mld. Sk)	2,1	4,2	15,5	8,0	

Čerpanie úverov orgánmi štátnej správy od OB v SR
 	31.12.1998	31.12.1999	31.12.2000	31.12.2001*	prírastok 00	prírastok 01	
 	stav v mld. Sk	v mld. Sk	v mld. Sk	
 	8,3	8,2	8,1	10,1	-0,1	2,0	
z toho: miestne orgány	4,0	4,2	3,7	4,4	-0,6	0,8	
            štátne fondy	4,2	3,9	4,1	5,3	0,2	1,2	
            sociálne poisťovne	0,2	0,0	 	 	0,0	0,0	
            úvery rep.org. 	0,0	0,0	0,3	0,4	0,3	0,1	

V rámci fiskálneho deficitu sa okrem štátneho rozpočtu na stimulácii domáceho dopytu (tak konečnej spotreby domácností, ako aj verejnej správy) podieľal FNM, respektíve používanie príjmov z privatizačných aktivít vlády SR. Aj napriek vykázanému objemu fiskálneho deficitu za FNM na úrovni 11,2 mld. Sk, bol jeho vplyv na domáci dopyt a sprostredkovane aj na obchodnú bilanciu výrazne vyšší. Súviselo to s tým, že celkový objem príjmov, ktoré boli FNM aj použité, predstavuje cca 42 mld. Sk (na základe predbežných údajov), čo predstavuje príjmy z privatizácie VÚB, SLSP ako aj čerpanie fiduciárneho úveru. Vo fiskálnom deficite za FNM sa práve odráža len uvedená čiastka za čerpanie úverových zdrojov.

Práve spôsob použitia zdrojov z privatizácie podľa nášho názoru prispel k vytvoreniu priestoru pre zvýšenie domáceho dopytu a tým sa podieľal na zhoršovaní deficitu obchodnej bilancie. Z celkového objemu príjmov bolo 21,4 mld. Sk vyplatených za privatizačné dlhopisy, cca 8 mld. Sk za štátne záruky, cca 4 mld. Sk splátka úveru za Konsolidačnú banku a cca 7 mld. Sk platby uvoľnené pre ústredné orgány. Práve z týchto zdrojov boli vyplatené prostriedky aj na účty zdravotných poisťovní, čo sa priamo prejavilo v konečnej spotrebe verejnej správy.

2.2 Investičný dopyt

Investičný dopyt bol v roku 2001 najdynamickejšie sa vyvíjajúcou zložkou hrubého domáceho produktu. Za hlavné stimuly investičného dopytu po dvoch rokoch jeho poklesu možno považovať zvýšenie prílevu priamych zahraničných investícií (v roku 2000 a 2001) a rast ziskovosti podnikov. 

Odrazom rastu dopytu po investíciách v roku 2001, najmä v prvých troch štvrťrokoch, bol medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu o 11,6% v stálych cenách čo predstavovalo takmer štvornásobok rastu HDP. Tempo rastu investícií sa vo 4. štvrťroku 2001 spomalilo a napriek nízkej porovnávacej základni dosiahlo len 4%. 

Podiel hrubých investícií na HDP sa v roku 2001 zvýšil na 34,7% v porovnaní s 32,2% v roku 2001. Podiel fixných investícií na HDP sa zvýšil z 28,6% v roku 2000 na 30,9% v roku 2001. Najviac (63,2%) investovali nefinančné korporácie s medziročnou dynamikou 9% v stálych cenách. Z vecného hľadiska najväčší objem investícií smeroval do rozvoja technického potenciálu vo forme strojov (54,1%). Prevažná časť strojových investícií bola krytá dovozom. Vo forme budov a stavieb, ktorých krytie zabezpečuje prevažne domáci kapitál, bolo realizovaných 40% z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu. Miera investícií v SR patrí k najvyšším v Európe. Ostáva nezodpovedanou otázkou, či je takáto úroveň dlhodobo udržateľná.

Štruktúra tvorby hrubého fixného kapitálu v roku 2001*
										Tvorba hrub. fix. kapitálu
(mil. Sk)	Podiel na hosp. SR
(%)	Index
2001
2000	
 Hospodárstvo SR spolu	307 356	100,0	111,6	
				
 Z toho podľa klasifikácie produkcie:				
				
 Stavby  	122 804	40,0	118,2	
          v tom: budovy na bývanie	19 161	6,2	90,4	
                     ostatné stavby	103 643	33,8	125,1	
 Stroje	166 344	54,1	108,6	
          v tom: kovové výrobky a stroje 	126 642	41,2	106,7	
                     dopravné zariadenia	39 702	12,9	114,8	
				
 V tom podľa sektorov: 				
				
 Nefinančné korporácie	194 201	63,2	109,0	
 Finančné korporácie	39 325	12,8	140,3	
 Verejná správa	26 998	8,8	116,2	
 Domácnosti	44 787	14,6	106,3	
 Súkromné neziskové inštitúcie	2 045	0,6	90,6	
* objemy v bežných cenách, index v stálych cenách

Pri pohľade na vývoj investičného dopytu (meraného tvorbou fixného kapitálu) a dovoz fixného kapitálu (vrátane časti zásob) je zrejmá ich vzájomná príčinná súvislosť, čo dokumentuje relatívne vysokú dovozovú náročnosť tohto dopytového segmentu. Dovozná náročnosť investičného dopytu sa prehlbuje v obdobiach, kedy je tento zameraný na stroje a zariadenia. Dopyt po strojoch a zariadeniach je krytý prevažne z dovozu, dopyt po stavebných investíciách je uspokojovaný prevažne z domácich zdrojov. Ak pri posudzovaní vplyvu domáceho dopytu po strojoch a zariadeniach na ich dovoz zohľadníme relatívne ceny (ceny domácej produkcie v relácii k jej zahraničným substitútom), potom takmer vyrovnaná cenová úroveň pôsobí v prospech dovozu technologicky vyspelejších strojov a zariadení. Ceny strojov a zariadení sa v roku 1998 podľa Európskej porovnávacieho programu nachádzali na úrovni 86% z priemernej cenovej úrovne krajín EÚ 15=100, z toho elektrické stroje boli na úrovni 100% (9 z 15 krajín mali nižšiu cenovú úroveň elektrických strojov ako SR).

Na nárast investičného dopytu zareagovali aj domáci producenti fixného kapitálu. Boli najdynamickejšou produkčnou skupinou v rámci priemyslu celkom, ale ich ponuka nedokázala uspokojiť masívny dopyt.

Z odvetvového hľadiska najväčší objem finančných prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu vynaložili subjekty v priemyselnej výrobe. Najviac investovali výrobcovia dopravných prostriedkov, kovov a kovových výrobkov. V dôsledku vývoja ostatných odvetví  sa podiel priemyselnej výroby na celkovej tvorbe fixných investícií medziročne znížil o 3,2 percentuálneho bodu na 22,9%. Naopak, zvýšil sa podiel vybraných trhových služieb, a to peňažníctva a poisťovníctva, maloobchodu a pozemnej dopravy, ale aj netrhových služieb, najmä odvetvia verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie. Odvetvie verejnej správy (najmä obce) pravdepodobne investovalo do prípravy územia a technickej infraštruktúry pre výstavbu priemyselných parkov. 

Dopyt po investíciách sa prejavil v prevažnej miere v skupine veľkých podnikov s 1000 a viac zamestnancami, ktoré vytvorili  takmer 40% z objemu národného hospodárstva. V rovnakej veľkostnej skupine bol zaznamenaný najdynamickejší rast vytvoreného zisku.

Odvetvové členenie tvorby hrubého fixného kapitálu napovedá, že išlo predovšetkým o odvetvia, v ktorých pôsobia podniky s výrazným podielom priamych zahraničných investícií (výroba dopravných prostriedkov), resp. odvetvia v ktorých sa v priebehu rokov 2000 a 2001 výrazne zvýšil podiel zahraničných investorov (kovy a kovové výrobky, peňažníctvo, maloobchod). 

Prílev priamych zahraničných investícií do SR (majetková účasť) 	       (v mld. Sk)
	1997	1998	1999	2000	2001	
Priame zahraničné investície	6,9	17,2	16,4	93,4	57,0	
 z toho 						
    privatizačné				42,1	33,9	
    ostatné	6,9	17,2	16,4	51,3	23,1	

Vývoj ostatných segmentov finančného účtu platobnej bilancie naznačuje aj možný príspevok dlhových foriem prílevu dlhodobého kapitálu k stimulácii investičného dovozu. Prílev dlhodobého kapitálu zo zahraničia v čistom vyjadrení sa síce v rokoch 1999 a 2001 v porovnaní s predchádzajúcim obdobím výraznejšie znížil, na druhej strane však v rokoch 2000 a 2001 vzrástol jeho prílev v hrubom vyjadrení (čerpanie). Kým splácanie dlhového kapitálu v tomto období (2000 a 2001) bolo spojené s čerpaním v minulých rokoch, čerpanie, ktoré sa uskutočnilo v rokoch 2000 a 2001 mohlo slúžiť na financovanie investičného dopytu. Potenciálne financovanie investičného dopytu zahraničnými úvermi dokumentuje aj rozdielna odvetvová štruktúra čerpania a splácania. Kým čerpanie úverov sa realizovalo predovšetkým v odvetviach priemyslu, obchodu a obchodných služieb, splácanie úverov sa týkalo predovšetkým odvetví výroba a rozvod elektriny, plynu a vody, dopravy a telekomunikácií. Časť splácania úverov týchto odvetví bola v roku 2001 uhrádzaná vo forme plnenia štátnych záruk (cca 8 mld. Sk).

Dlhodobý dlhový kapitál zo zahraničia					       (v mld. Sk)
	1997	1998	1999	2000	2001	
Dlhodobý dlhový kapitál (saldo)	35,8	30,9	15,6	13,2	7,2	
  Čerpanie	55,0	51,0	48,8	90,6	66,5	
  Splácanie	19,2	20,1	33,2	77,4	59,3	

Z vývoja finančného hospodárenia podnikového sektora možno usudzovať, že investičný dopyt, uspokojovaný v prevažnej miere dovozom, bol podporený aj rastom ziskovosti podnikateľských subjektov. Na celkovom prírastku zisku v tomto období sa pritom nefinančné organizácie podieľali takmer 96%. Priaznivé výsledky finančného hospodárenia boli dosiahnuté tak rastom rentability nákladov, ako aj rentability výnosov. Rentabilita nákladov nefinančného a finančného sektora spolu sa v roku 2001 zvýšila oproti roku 1998 o 3,6 percentuálnych bodov na 5,0%, rentabilita výnosov o 3,4 percentuálnych bodov na 4,8%.  

V roku 2001 objem vytvoreného zisku (pred zdanením) nefinančnými subjektmi v porovnaní s rokom 1998 sa zvýšil viac ako 5-násobne a dosiahol 122 mld. Sk. Celkový objem disponibilných prostriedkov po zdanení bol v roku 2001 vyšší tak z titulu vyššieho objemu zisku, ako aj z dôvodu zníženia daňového zaťaženia zo 40% na 29%. Celkový objem výberu dane právnických osôb tak poklesol z 25,1 mld. Sk v roku 2000 na 20,3 mld. Sk v roku 2001 (Ak by sme aplikovali rovnaké daňové zaťaženie z roku 2000 na rok 2001 potom, abstrahujúc od zložitosti a nestálosti výšky odpočítateľných položiek, by bol z titulu zníženia daňovej sadzby nižší výber dane v porovnaní s rokom 2000 nie o 5 ale o 13 mld. Sk. Tento objem predstavuje príspevok zníženia dane pre právnické osoby k ich zvýšenému dopytu po investíciách v roku 2001).

Údaje o ziskových a stratových nefinančných podnikoch (s 20 a viac zamestnancami) dokumentujú, že kým do roku 1999 počet stratových podnikov narastal, v roku 2000 sa ich počet a vyprodukovaná strata znížila. Táto tendencia pokračovala aj v roku 2001, pri súbežnom, pomerne výraznom zvýšení objemu zisku ziskových podnikov. 

Hospodárske výsledky (pred zdanením) nefinančných a finančných organizácií
	mld. Sk	medzir. zmena v mld. Sk	
	1998	1999	2000	2001	1999	2000	2001	
Nefinančné a finančné organizácie spolu	31,2	73,8	88,0	134,8	42,6	14,2	46,8	
Nefinančné organizácie	22,8	47,1	79,2	122,0	24,3	32,1	42,8	
Finančné organizácie	  8,4	26,7	  8,8	12,8	18,3	-17,9	4,0	
								
Nefinančné organizácie s 20 a viac zamestnancami 								
v tom: ziskové - počet  	4208	4797	4311	4356	589	-486	45	
                        - objem zisku	.	75,6	81,3	112,3	.	5,7	31,0	
           stratové - počet	3209	3932	2699	1886	723	-1233	-813	
                        - objem straty	.	-54,1	-32,0	-26,0	.	22,1*	6,0*	
* zníženie straty
Zdroj: Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR

V roku 2001 kladný hospodársky výsledok dosiahli všetky odvetvia vrátane poľnohospodárstva a odvetvia dopravy, pošty a telekomunikácií, ktoré v predchádzajúcich rokoch vykazovali stratu. Najviac vzrástla tvorba zisku v priemyselnej výrobe, obchode a stavebníctve. 
 
Analýza možností krytia investičného dopytu vlastnými zdrojmi poukazuje na rozdielnu situáciu jednotlivých odvetví. Pre zjednodušenie sme odvetvia rozdelili podľa hodnôt medziročného rastu tvorby hrubého fixného kapitálu (THFK) v roku 2001 do troch skupín (abstrahovali sme od netrhových služieb, ktorých primárnym cieľom nie je tvorba zisku):
- 1. skupinu tvorili odvetvia s indexom THFK do 100% (ťažba nerastných surovín, stavebníctvo, hotely a reštaurácie, odvetvie nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby)
- 2. skupinu odvetvia s indexom THFK 101-120% (pôdohospodárstvo, výroba a rozvod elektriny, plynu, vody, odvetvie doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie)
- 3. skupinu odvetvia s indexom THFK nad 120% (priemyselná výroba, veľkoobchod a maloobchod, peňažníctvo a poisťovníctvo).

Z porovnania vývoja tvorby hrubého fixného kapitálu a zisku vyplýva, že najvyšší rast zisku dosiahli odvetvia v druhej skupine - s rastom fixných investícií približujúcim sa priemeru, ktoré sa na úhrne fixných investícií podieľali necelými 26% a na úhrnnom zisku takmer 21%. Tretia skupina - odvetvia s najväčším rastom dopytu po fixných investíciách síce nedosiahli ani priemerný rast zisku, avšak z teoretického hľadiska ich možnosti využitia vlastných zdrojov pre financovanie tvorby hrubého fixného kapitálu boli relatívne najpriaznivejšie.         

Porovnanie tvorby hrubého fixného kapitálu a zisku vo vybraných odvetviach v roku 2001					     (bežné ceny)
Skupina podľa indexu THFK 
v roku 2001 (romr=100) 	Index 2001/2000	Podiel v %	Zisk/THFK	
	THFK	Zisk	THFK	Zisk		
	a	b	c	d	c:d	
do 100%	82,9	110,7	16,3	14,1	0,87	
101-120%	117,7	252,9	25,8	20,7	0,80	
nad 120%	128,6	149,1	57,9	65,2	1,13	
Skupiny spolu	115,5	154,6	100,0	100,0	           x	
 
Medziročné prírastky úverov podnikom naznačujú postupné oživovanie úverových aktivít a využívania tohto zdroja financovania. Prírastok úverov v roku 2001 dosiahol takmer rovnaký objem ako v roku 1998, v relatívnom vyjadrení bol však nižší. Súčasne bola štruktúra poskytnutých úverov v roku 2001 a 1998 rozdielna. Kým v roku 1998 sa prevažná časť úverov poskytla v cudzej mene v roku 2001 je zrejmý presun úverových aktivít na slovenské koruny. 

Medziročný prírastok úverov podnikom					        v mld. Sk
 	prír. 98	prír. 99	prír. 00	prír. 01	prír. 98	prír. 99	prír. 00	prír. 01	
 	v mld. Sk	v mld. Sk	v mld. Sk	v mld. Sk	v %	v %	v %	v %	
úvery podnikom celkom	15,1	8,4	10,4	14,8	4,3	2,3	2,8	3,8	
z toho: v Sk	6,2	0,6	12,2	11,5	2,0	0,2	3,8	3,5	
            v c.m.	8,9	7,8	-1,8	3,3	25,1	17,6	-3,5	6,5	

2.3 Zmena stavu zásob

V rámci domáceho dopytu okrem spotrebného a investičného v roku 2001 zohrával značný vplyv aj stav zásob, ktorých medziročný prírastok predstavoval 35 mld. Sk. Zmena stavu zásob tak dosiahla najvyšší podiel na HDP od roku 1993 (4,5%) a súvisela najmä s vývojom zahraničného obchodu. Dynamický rast dovozu tovarov smeroval aj do zásob, predovšetkým obchodného tovaru. Súčasné zníženie zahraničného dopytu spôsobilo udržanie kladného salda zásob hotových výrobkov v prevažnej časti obchodovateľného sektora. Vysoký prírastok zásob spôsobil oproti roku 2000 výraznejší rast podielu hrubých investícií na HDP (o 3,2 percentuálneho bodu na 35,4%).