S p r á v a
o plnení zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 a Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005

1.	Ú v o d

    Koncepcia štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 schválená uznesením vlády SR č. 355 z 24. mája 2000 predstavuje rámcový dokument poskytujúci širší komplexný pohľad na koordinované  zámery štátu pri prijímaní riešení v čiastkových oblastiach dotýkajúcich sa bývania na výhľadové obdobie 10 rokov, resp. formou akčného plánu na obdobie 5 rokov. Keďže Slovenská republika prechádza transformačným obdobím a musí vytvárať nové systémy reprezentovania občianskej spoločnosti, koncepcia štátnej bytovej politiky smeruje formulovanie podmienok pre rozvoj bývania v tomto období tak, aby sme sa priblížili k princípom akceptovaným medzinárodným spoločenstvom a  predovšetkým krajinami Európskej únie. V tejto súvislosti k základným úlohám v oblasti bývania možno zaradiť transformáciu legislatívneho rámca a nástrojov podpory rozvoja bývania na podmienky trhovej ekonomiky. 

2. Plnenie zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do  roku 2010

V období od schválenia koncepcie štátnej bytovej politiky sa podarilo splniť viacero zámerov a cieľov určených v koncepcii a prijať príslušné právne predpisy, ktoré prispeli k zlepšeniu transparentnosti legislatívneho prostredia pre rozvoj bývania a vytvorili vhodné podmienky pre zintenzívnenie bytovej výstavby a obnovy bytového fondu. Ide najmä o tieto zmeny:
-     vykonali sa zásadné kroky v deregulácii nájomného, ktoré vlastníkom bytov vytvárajú rámec pre  kapitalizáciu prvotnej investície a tvorbu dostatočných finančných zdrojov pre potrebnú údržbu a zveľaďovanie bytového fondu,
-	je vytvorený takmer ucelený systém podporných nástrojov štátu, (výnimku tvorí daňová oblasť),  upravený právnymi predpismi a s diferencovaním viacerých druhov podpory podľa výšky príjmu občana,  
-	od 1. 1. 2000 sa podľa zákona č. 300/1999 Z.  z. o príspevku na bývanie poskytujú príspevky na bývanie  občanom s nízkymi príjmami,
-	od 1. 9. 2001 nadobudla účinnosť novela Občianskeho zákonníka (zákon č. 261/2001 Z. z.), ktorou sa zrovnoprávnilo postavenie  nájomníkov  a vlastníkov bytov,
-  v Národnej rade SR bol zákonom č. 35/2002 Z. z. novelizovaný zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby, do ktorého je od 1. 3. 2002 začlenená aj problematika výstavby a správy bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore. Tento zákon   umožňuje samosprávnym orgánom a ďalším zainteresovaným subjektom zriaďovať neziskové organizácie s pôsobnosťou v rozvoji bývania.

Uvedenými krokmi a opatreniami boli vytvorené základné ekonomické a legislatívne podmienky podporujúce a stimulujúce rozvoj bývania – zohľadňujúce princípy trhového hospodárstva.

2.1. Pôsobnosť v oblasti rozvoja bývania

Vo vytváraní podmienok pre rozvoj bývania pôsobia ako subjekty, ale previazane, so svojou špecifickou pôsobnosťou občan, štát, obce, samosprávne orgány a súkromný sektor. Primárnu zodpovednosť a starostlivosť za obstaranie vlastného bývania v štátoch s trhovým hospodárstvom aj u nás nesie občan.

	Pôsobnosť štátu je determinovaná najmä na tvorbu legislatívneho rámca pre jednotlivých účastníkov pôsobiacich v oblasti rozvoja bývania a tvorbu nevyhnutných ekonomických nástrojov úverovej,  subvenčnej a daňovej  politiky. Rozhodujúcim predpokladom je tiež  vytváranie podmienok na zvyšovanie výkonnosti ekonomiky, znižovanie nezamestnanosti a rast reálnych príjmov domácností ako jedného z východísk pre zlepšovanie úrovne bývania, jeho dostupnosti pre obyvateľstvo a skracovanie časového obdobia potrebného na získanie bytu.

	Podľa koncepcie k úlohám štátu patrí aj vyčleňovanie zodpovedajúceho objemu finančných prostriedkov na rozvoj bývania v štátnom rozpočte. Táto úloha sa od roku 2000 zo strany štátu zabezpečovala a disponibilný objem finančných prostriedkov na rozvoj bývania v jednotlivých rokoch sa priebežne vyčleňoval. 

Pôsobnosť obcí je v koncepcii smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídiel. Legislatívne sa pritom vyššie uvedené činnosti obcí odvíjajú od ustanovení stavebného zákona a tiež od §4, ods. 3 písm. i) zákona č. 453/2001 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, podľa ktorého obce, okrem iného, obstarávajú koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, obstarávajú a  schvaľujú programy rozvoja bývania a spolupôsobia pri utváraní vhodných  podmienok  na bývanie v obci. S týmito činnosťami súvisí aj koordinácia a účasť na procese rozvoja bývania v sídlach, koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavby technickej infraštruktúry pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom. Pri riešení otázok bývania jednotlivých sociálnych i vekových skupín obyvateľstva je potrebné, aby obce do hľadania spôsobu najvhodnejšieho riešenia zapájali a využívali aktivity príslušných občanov. 

 Súkromný sektor a mimovládny sektor, (napr. inštitúcie finančného trhu, investori, inžinierske a projektové organizácie, stavebné firmy, obyvateľstvo, nadácie, neziskové organizácie a pod.) sa podieľajú najmä na financovaní rozvoja bývania, príprave pozemkov a ich zainvestovaní technickou infraštruktúrou, výstavbe bytov a spravovaní bytového fondu, poskytovaní ďalších služieb spojených s bývaním a jeho rozvojom, správnom užívaní, kvalitnej údržbe a  žiaducej obnove bytového fondu. Obyvateľstvo je nakoniec aj užívateľom bytov tvoriacich bytový fond Slovenskej republiky.  

2.2. Rozvoj bývania

	V roku 1991 bolo v Slovenskej republike cca 1 769 000 bytov a z toho 1 618 000 trvalo obývaných. Na 1000 obyvateľov pripadalo celkom 335 bytov, z toho 306,7 trvalo obývaných bytov. Podľa  výsledkov   sčítania  obyvateľov,  domov  a bytov  k  26. máju 2001 bolo v Slovenskej republike   1 884 846 bytov,  z toho 1 665 536 trvalo obývaných bytov. To znamená, že v roku 2001 na 1000 obyvateľov pripadalo celkom 350,4 bytov  a 309,6 trvalo obývaných bytov na 1000 obyvateľov. I keď sa kvantitatívna úroveň bývania medzi sčítaniami v roku 1991 a v roku 2001 na Slovensku zvýšila, stále zaostáva za úrovňou vyspelých štátov Európy, kde na 1000 obyvateľov pripadá 400 až 490 bytov. Pre porovnanie v Českej republike  v roku 2001 pripadalo 424,5 bytov na 1000 obyvateľov.

Podľa odborných odhadov chýbalo v Slovenskej republike v roku 2000 v porovnaní s počtom cenzových domácností okolo 200 tisíc bytov. Odstránenie uvedeného nedostatku bytov je treba riešiť novou výstavbou. Podľa Programového vyhlásenia vlády SR sa mali v rokoch 1999 až 2002 vytvárať ekonomické podmienky pre realizáciu priemerne 14 000 bytov ročne.   

	Aj keď v oblasti rozvoja bývania boli legislatívne upravené vhodné podporné  ekonomické nástroje,  zámery v dokončovaní bytov sa nedarí plniť. V roku 1999 sa dokončilo 10 745 bytov,  v roku 2000  12 931 bytov   a  v roku 2001 sa podľa údajov Štatistického úradu SR  dokončilo  10321 bytov. Do splnenia uvažovaného počtu dokončených bytov za roky 1999 až 2002 treba v roku 2002 dokončiť 22 003 bytov, čo sa v súčasnosti ukazuje ako nereálne.
Tento vývoj bol ovplyvnený už v rokoch 1997 a 1998, keď Štátny fond rozvoja bývania (ďalej len „fond“) pre nedostatok finančných zdrojov nedokázal poskytnúť prostriedky žiadateľom a k 1. januáru 1999 evidoval cca 8 000 nevybavených žiadostí o podporu. Negatívny vplyv mala tiež reštrikcia výdavkov na rozvoj bývania v štátnom rozpočte na rok 1999, keď fond mal vyčlenené prostriedky len vo výške 1,645 mld. Sk a nemohol prijímať nové žiadosti o podporu. Ich prijímanie obnovil až po nadobudnutí rovnovážneho stavu vo financovaní v máji 2000. 

Nepriaznivý vplyv na intenzitu bytovej výstavby má aj  súčasná výkonnosť ekonomiky, nízke priemerné príjmy obyvateľstva a vysoká miera nezamestnanosti, ktoré občanom limitujú  možnosti  obstarať si vlastné bývanie. Podľa údajov Štatistického úradu SR hodnota reálnych miezd v roku 2001 oproti roku 2000 vzrástla indexom 100,8, ale dosahovala len 95,8% z hodnoty reálnych miezd v roku 1999. 

 Do roku 2001  sa  najmä  z dôvodu  regulovaného  nájomného  v  predpokladanom  rozsahu nerozbehla ani výstavba obecných nájomných bytov.  Uplatňovať nákladové nájomné u týchto bytov bolo umožnené až Opatrením MF SR č. R-1/2001 s účinnosťou od 1. 2. 2001. Zlepšené podmienky pre výstavbu nájomných bytov ovplyvnila tiež novelizácia zákona č. 124/1996 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania zákonom č. 148/2001 Z. z., ktorou bola zrušená povinnosť obcí financovať 20% z obstarávacej ceny stavby z vlastných prostriedkov. Tieto právne úpravy a zvýšená podpora rozvoja bývania zo štátneho rozpočtu (6,283 mld. Sk v roku 2000, v roku 2001 cca 7,3 mld. Sk a v roku 2002 cca 7,667 mld. Sk) – podrobnejší rozpis je uvedený v prílohe č. 1, bod I.1.) prispeli k zlepšeniu podmienok najmä pre výstavbu nájomných bytov obcí.

S využitím uvedených prostriedkov v rokoch 2000 a 2001 fond podporil výstavbu 13 690 bytov. V rámci programov rozvoja bývania Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (ďalej len ministerstvo“) poskytlo v roku 2000 a 2001 obciam dotáciu na výstavbu 4 960 obecných nájomných bytov. Súčasne formou dotácií sa prispelo v rokoch 2000 a 2001  na výstavbu technickej vybavenosti, ktorá podmieňuje užívanie  19 827 bytov v bytových alebo rodinných domoch. 

Tieto opatrenia sa prejavili v roku 2001 zvýšením počtu  začínaných bytov, ktoré malo od roku 1998 do roku 2000 klesajúci trend, čo znázorňuje graf v prílohe č. 2. Predpokladá sa, že sa to odrazí aj na zvýšení počtu dokončených bytov v roku 2002. Ak sa zachová súčasný systém podpory, možno očakávať, že intenzita bytovej výstavby sa bude v ďalších rokoch zvyšovať aj z dôvodu, že záujem obcí o výstavbu nájomných bytov priebežne narastá. 

Zlepšovanie vzhľadu našich obcí a miest nasvedčuje tomu, že obnove bytového fondu v rodinných domoch venujú občania dostatočnú pozornosť. K financovaniu obnovy značnou mierou prispievajú stavebné sporiteľne. Obnovu bytového fondu v bytových domoch komplikuje skutočnosť, že prevažná časť bytov je už vo vlastníctve občanov a ťažko sa dá dospieť medzi vlastníkmi k dohode o rozsiahlejšej obnove domu (napr. zateplenie, výmena inštalačných rozvodov a pod.), ak časť domácností s nižšími príjmami nedokáže výdavky spojené s obnovou financovať. Preto sa vlastníci bytov orientujú najmä na obnovu vnútorných priestorov, konštrukcií a zariadení bytu. Postupne sa rozbieha aj odstraňovanie systémových porúch bytových domov.  Na tento účel ministerstvo poskytlo v roku 2000 dotácie vo výške 14,2 mil. Sk, s pomocou ktorých sa vykonala obnova 2 163 bytov  a v roku 2001 cca 60 mil. Sk  na odstránenie systémových porúch  pre  9 075 bytov v bytových domoch. 

Vzhľadom na obmedzené možnosti štátneho rozpočtu a rozpočtov miest sa programy revitalizácie ucelených mestských častí zatiaľ nerozvinuli a táto úloha čaká na riešenie v ďalšom období.

2.3. Vlastníctvo a hospodárenie s bytmi

	Podľa zákona č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov aj po roku 1999 pokračoval prevod bytov z vlastníctva obcí, bytových družstiev a iných subjektov do vlastníctva občanov. Z celkového počtu cca 360 000 družstevných bytov bolo podľa vyššie cit. zákona do 31. 12. 2000 prevedených do vlastníctva fyzických osôb cca 105 000 bytov a približne 255 000 bytov zostalo ešte vo vlastníctve bytových družstiev. 

	K 31. 12. 2000 obce previedli do vlastníctva občanov cca 248 000 bytov a vo vlastníctve obcí zostalo cca 103 000 bytov, čo je asi 29% z pôvodného stavu. Vo vlastníctve miest a obcí zostalo k uvedenému termínu už len cca 6% bytov z celého bytového fondu. Aktuálnejšie údaje o vlastníctve bytového fondu nie sú k dispozícii, pretože podrobnejšie výsledky zo sčítania obyvateľov, domov a bytov v roku 2001 Štatistický úrad SR zverejní až v 2. polroku 2002. 

	Prevod bytov do vlastníctva občanov naďalej pokračuje a podiel nájomných bytov v Slovenskej republike sa znižuje. Ich nedostatok nepriaznivo vplýva na možnosť mobility pracovných síl. V krajinách Európskej únie sa podiel nájomných bytov pohybuje od 19 do 62%, pritom verejný nájomný sektor predstavuje v priemere 18%.	

V bytových domoch, v ktorých sa uskutočnil prevod bytov nájomníkom sa vytvorilo prevažne zmiešané vlastníctvo bytov. Časť bytov vlastnia obce alebo bytové družstvá a časť bytov je vo vlastníctve fyzických osôb. Tieto byty sa obhospodarujú v súlade so zákonom č.182/1993 Z.z. buď vytvorením spoločenstiev vlastníkov bytov, alebo uzavretím zmluvy o výkone správy. V obidvoch formách hospodárenia sú signalizované problémy, a preto koncepcia navrhovala túto oblasť upraviť doplnením zákona č. 182/1993 Z. z.  a tiež zmeniť podmienky prevodu bytov z vlastníctva obce do vlastníctva nájomníkov, ako aj časovú pôsobnosť tejto úpravy  a doriešiť spôsob odstránenia zmiešanej formy vlastníctva v bytovom dome. 

Návrh novelizácie zákona č. 182/1993 Z. z., ktorý vypracovalo Ministerstvo financií SR  bol predložený na rokovanie Národnej rady SR v marci 2001. Návrh nebol schválený, pretože  skupina poslancov ho predložila na Ústavný súd SR na posúdenie, či niektoré ustanovenia predloženého návrhu nie sú v rozpore s Ústavou SR. Ústavný súd SR o tomto podaní rozhodol 4. 4. 2002 v tom smere, že navrhnuté ustanovenia sú v súlade s Ústavou SR. Národná rada SR však návrh doteraz ešte neprerokovala.

	Za účelom vytvoriť vlastníkom a správcom bytového fondu také ekonomické podmienky, aby im vlastníctvo a správa tohto majetku nevytvárala ekonomické straty, vykonali sa zásadné kroky  v deregulácii nájomného. Opatrením MF SR č. R – 11/1999  bolo nájomné v existujúcich obecných a štátnych bytoch  od 1.1.2000 zvýšené o 70% a Opatrením MF SR č. R-1/2001 od 1. 2. 2001 o ďalších 45%.  Dereguláciou nájomného sa sledoval cieľ, aby sa po roku 2003 vo verejnom nájomnom bytovom sektore uplatňovalo nákladové nájomné. Od ďalšieho postupového kroku úpravy nájomného v existujúcich bytoch sa v roku 2002 upustilo. Nie je to zásadná otázka, pretože tieto byty v súčasnosti predstavujú len nepatrný podiel z bytového fondu. Vzhľadom na uvedené bude však potrebné odsunúť termín uplatňovania nákladového nájomného až po roku 2004 a aktualizovať prijatý kalendár úprav regulovaných  cien.

Výška nájomného v bytoch v reštituovaných  bytových domoch vo vlastníctve fyzických a právnických osôb sa určuje vo výške jedenapolnásobku výšky nájomného v existujúcich obecných a štátnych bytoch. V bytoch vo verejnom nájomnom sektore dokončených s účasťou verejných prostriedkov po 1. 2. 2001 možno uplatňovať nákladové nájomné vo výške maximálne 5% z obstarávacej ceny bytu ročne. 

Regulované nájomné sa podľa Opatrenia MF SR č. R–1/2001 nevzťahuje napr.  na byty vo vlastníctve fyzických osôb, voľné byty v domoch vo vlastníctve fyzických a právnických osôb, byty v domoch postavených plne bez účasti verejných prostriedkov skolaudované po 1. 1. 2000. V týchto bytoch sa nájomné určuje dohodou medzi vlastníkom a nájomníkom a ide o tzv. voľné – trhové nájomné. V deregulácii nájomného sa už prakticky splnili zámery určené v koncepcii a  Slovenská republika sa tým priblížila k pravidlám určovania nájomného v podmienkach trhovej ekonomiky.

Od 1. 3. 2002 nadobudol účinnosť zákon č.35/2002 Z. z., ktorým sa novelizuje zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby a ktorým sa umožňuje zriaďovať takéto organizácie aj so zameraním na výstavbu a správu bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore obdobne ako vo väčšine vyspelých európskych krajín. V tejto súvislosti bude potrebné upraviť existujúce právne predpisy tak, aby tieto organizácie mohli získať finančnú podporu štátu na výstavbu bytov.  Súčasne bude potrebné vypracovať vzorový štatút takejto organizácie a upraviť systém kontroly hospodárenia. Vzhľadom na to, že takáto organizácia doteraz nevznikla, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR pripraví návrh materiálu na založenie takejto organizácie s pôsobnosťou v oblasti výstavby a  správy bytov pre zamestnancov verejného sektoru a predloží ho na rokovanie vlády SR. Poznatky získané z tohto projektu by sa uplatnili pri zriaďovaní ďalších neziskových organizácií v regiónoch Slovenska.

2.4. Pozemky a technická infraštruktúra

	Koncepcia definovala obmedzujúce podmienky dostupnosti stavebných pozemkov na bytovú výstavbu. K nim patrila aj možnosť 	rozšírenia hranice zastavaného územia obcí, ak pozemky na výstavbu v hraniciach tohto územia sú vyčerpané. Problematika  bola riešená vypracovaním a schválením Metodického pokynu Ministerstva pôdohospodárstva  SR č. 8355/2000-620 pre postup pri rozširovaní hranice zastavaného územia obce k 1. 1. 1990, ktorý nadobudol účinnosť dňom 1. 1. 2001. Tento metodický pokyn sa v praxi uplatňuje a umožňuje v odôvodnených prípadoch a za podmienok stanovených legislatívou rozšíriť hranice zastavaného územia obce na účely bytovej výstavby a súvisiacej vybavenosti. V roku 2001 boli aplikovaním uvedeného metodického pokynu rozšírené hranice zastavaného územia v 36 obciach o cca 247 ha stavebných  pozemkov.

	Stimulovanie vlastníkov k realizácii, resp. k umožneniu výstavby na pozemkoch dlhodobo nevyužívaných na výstavbu zvýšením dane z nehnuteľností, sa zatiaľ neuplatňuje. Podľa podkladov z Ministerstva financií SR predložilo toto ministerstvo dňa 28. 9. 2000 na rokovanie vlády SR návrh nového zákona o dani z nehnuteľností, ktorý bol z rokovania vlády SR stiahnutý. Následne bolo predložené nové znenie návrhu zákona dňa 19. 4. 2001. Aj tento návrh zákona o dani z nehnuteľností vláda SR odložila.
	V ďalšom období je potrebné okrem spomínaných úprav dane z nehnuteľností doriešiť aj možnosti účinnejších  zvýhodnení pri poskytovaní pozemkov vo vlastníctve štátu najmä v správe  Slovenského pozemkového fondu na výstavbu bytov. Obdobne ako vo viacerých vyspelých krajinách by bolo účelné aj u nás do nového stavebného zákona zakotviť zásadu, aby celý rozvoj územia podľa schváleného územného plánu obce bol považovaný za verejný záujem a  na pozemky určené na výstavbu bolo možné uplatniť inštitút vyvlastnenia za primeranú cenu alebo náhradu.

	V oblasti rozvoja technickej infraštruktúry sa uplatňuje zásada prijatá v uznesení vlády SR č. 853/1998, ktorou je uložené po nadobudnutí účinnosti úprav v cenovej regulácii umožňujúcich do ekonomicky oprávnených nákladov zahrnúť i náklady na rozvoj sietí do novely zákona č. 70/1998 Z. z. o energetike a do pripravovaného zákona o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách doplniť povinnosť vlastníkov a správcov týchto zariadení zabezpečovať ich rozvoj v súlade so schválenou územnoplánovacou dokumentáciou obcí. V návrhu zákona o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý spracovalo Ministerstvo pôdohospodárstva SR a vláda SR schválila uznesením č. 255 z 13. 3. 2002, je táto zásada zohľadnená. Pokiaľ nebude ukončená deregulácia cien  dodanej a odkanalizovanej vody, elektrickej energie a plynu, bude štát ešte v prechodnom období prispievať obciam na rozvoj infraštruktúry podľa kritérií stanovených v Smernici Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR č. 2/2000, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie príspevkov na výstavbu technickej infraštruktúry.

	Táto finančná podpora aj výstavba sietí sa v súčasnosti priebežne uskutočňuje a zabezpečuje podľa rozvojových projektov, ktoré prostredníctvom okresných a krajských úradov ministerstvu  predkladajú obce. 

2.5. Sociálna politika v bývaní

	V rámci sociálnej politiky v bývaní je podľa koncepcie úlohou štátu vytvárať ekonomické a legislatívne podmienky pre dostupnosť bývania občanom s nízkymi a strednými príjmami s predpokladom, že najvyššia príjmová skupina obyvateľov si bývanie obstaráva z vlastných prostriedkov a s využitím zdrojov finančného trhu.

V súčasnosti je zo strany štátu vytvorený systém podporných nástrojov v rozvoji bývania diferencovaný podľa príjmovej štruktúry domácností. Pre strednú príjmovú skupinu sa umožňuje, aby si byty do vlastníctva v bytových a rodinných domoch občania zabezpečovali s podporou štátu prostredníctvom  fondu, stavebného sporenia a hypotekárnych úverov. 
Pre občanov s nízkymi príjmami sa v rámci platných nástrojov štátu podporuje výstavba nájomných bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore do vlastníctva obcí.  V súlade so  Smernicou Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR č. 8/1999, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na výstavbu nájomných bytov v znení neskorších úprav môžu obce pri dodržaní cenového limitu, plošného a vybavenostného štandardu bytov  dostať dotáciu až do výšky 50% z obstarávacích nákladov stavby. Zvyšných 50% môžu získať vo forme výhodného dlhodobého úveru z fondu so splatnosťou 30 rokov s nízkou úrokovou sadzbou. S týmto systémom podpory môžu obce stavať byty bežného štandardu aj byty napr. pre prvé bývanie mladých rodín, byty pre bývanie starších ľudí, byty pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, občanov po ukončení ústavnej starostlivosti, byty nižšieho štandardu pre neprispôsobivých občanov, neplatičov nájomného, občanov bez prístrešia a pod.  Je len na iniciatívnom prístupe obcí, aby s využitím vytvorených podmienok zabezpečili intenzívnejšiu výstavbu nájomných bytov pre svojich občanov v rozsahu, veľkostnej štruktúre a s vybavenosťou podľa konkrétnych potrieb príslušnej obce. 

	S cieľom zmierniť nepriaznivé následky zvyšovania výdavkov na bývanie bol schválený zákon  č. 300/1999 Z. z., podľa ktorého sa od 1. 1. 2000 občanom s nízkymi príjmami poskytuje štátna sociálna dávka - príspevok na bývanie. Príspevok predstavuje priamu finančnú podporu štátu na  úhrady výdavkov na bývanie v bytovom alebo rodinnom dome. 

Prijatie zákona o príspevku na bývanie je prínosom pre  dotváranie právneho rámca pre  rozvoj bývania. Platná právna úprava a jej uplatňovanie má zatiaľ viaceré  nedostatky, ktoré negatívne ovplyvňujú účinnosť tohto nástroja. Napríklad zvýšenie príspevkov na bývanie  sa oneskoruje za zvýšením výdavkov na bývanie, najmä  nájomného, cien energií, vody a pod., minimálne výdavky na bývanie nie sú diferencované pre staršie byty a byty dokončené po 1. 2. 2001 postavené s účasťou verejných prostriedkov, v ktorých je nájomné podstatne vyššie ako v starších bytoch. Do príjmov domácností podľa zákona o príspevku na bývanie sa započítavajú aj opakované štátne sociálne dávky, čím dochádza k zníženiu poskytnutého príspevku na bývanie. Vzhľadom na zloženie spotrebného koša   zákonom stanovený koeficient pre výpočet príspevku na bývanie  0,29 je príliš vysoký. 

	Uvedené otázky bude potrebné riešiť v nadchádzajúcom období, čo vyžaduje novelizovať právne predpisy o príspevku na bývanie,  zabezpečiť objektívnym potrebám zodpovedajúci objem prostriedkov zo štátneho rozpočtu na  príspevky na bývanie a termíny úpravy výšky príspevku na bývanie zosúladiť s termínmi deregulácie cien.

2.6. Nástroje podpory bývania

Cieľovým riešením v oblasti bytovej výstavby v súlade s Koncepciou štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 je financovanie rozvoja bývania najmä zo súkromných zdrojov. Verejné prostriedky štátu a obcí by mali byť v cieľovej fáze zamerané na podporu rozvoja bývania určeného najmä pre sociálne slabšie skupiny obyvateľstva a na nepriamu podporu formou daňových úľav. 
V uplynulom období sa podarilo vytvoriť systém podporných nástrojov štátu pre                        bývanie, ktorý umožňuje poskytovať a kombinovať rôzne formy podpory podľa výšky príjmu občana, pre ktorého je bývanie určené. K nim patrí stavebné sporenie, hypotekárne úverovanie, podpory z fondu, dotácie štátu na výstavbu obecných bytov, na výstavbu technickej infraštruktúry a na odstraňovanie systémových porúch bytových domov a tiež program podpory rozvoja bytovej výstavby formou poskytovania bankových záruk za úvery. Súčasťou podporných nástrojov sú aj príspevky na bývanie, ktoré boli zhodnotené v bode 2.5.
Stavebné sporenie vzniklo podľa zákona č. 310/1992 Z. z. o stavebnom sporení zo 6. 5.  1992. Tento podporný nástroj financovania rozvoja bývania funguje najdlhšie a so stálymi úrokovými podmienkami nezávislými od kolísania úrokových sadzieb na finančnom trhu sa vo výraznej miere podieľa na financovaní rozvoja bývania, ale najmä obnovy bytového fondu (cca 75%). Na  záujem občanov a tvorbu úverových zdrojov  demotivujúco pôsobia časté zmeny zákona (v rokoch 1996,1999, 2000), ktorými sa znížila štátna prémia z pôvodných 40% na súčasných 25%. Obdobne sa upravila aj maximálna výška ročného vkladu pre výpočet štátnej prémie, ktorá sa určuje v  zákone o štátnom rozpočte a ktorá sa z pôvodných 6 000 Sk znížila od 1. 1. 2002  na 4 000 Sk.
Hypotekárne úverovanie je ďalší nástroj  financovania bývania podporovaný poskytovaním štátneho príspevku fyzickým osobám vo forme zníženia výšky úrokovej sadzby. V súčasnosti sa priemerné úrokové sadzby hypotekárnych úverov pre fyzické osoby  pohybujú okolo 10%  a pri ich znížení štátnym príspevkom o 4,5% sa približujú k úrokovým sadzbám v stavebnom sporení. Pre rýchlejšiu dostupnosť zdrojov oproti stavebnému sporeniu sa systém hypotekárneho úverovania začína vo väčšej miere využívať na obstaranie bývania. Keďže sa tento systém uplatňuje len od konca roku 1999, jeho nárok na štátny rozpočet je zatiaľ nižší. Pre rok 2000 bolo vyčlenených 100 mil. Sk, pre rok 2001 cca 127 mil. Sk a pre rok 2002 je v štátnom rozpočte  vyčlenených 226,5 mil. Sk. Uplatňovaním tohto systému aj v ďalších rokoch sa budú požiadavky na štátny rozpočet zvyšovať a vyžadovať každoročne narastajúce výdavky počas splácania hypotekárnych úverov, čo je v priemere okolo 15 rokov.
	
Fond bol zriadený zákonom č. 124/1996 Z. z.  Novelou zákona č. 76/2000 Z. z. sa upravilo poskytovanie štátnej podpory len pre skupiny obyvateľstva, ktoré vzhľadom na svoje príjmy nie sú schopné splniť podmienky pre splácanie komerčných bankových úverov a zamedzilo sa tiež poskytovanie  podpory pre výstavbu nadštandardných bytov.

Po novelizácii zákona v roku 2001, ktorou sa umožnilo obciam získať úver aj bez zabezpečenia 20 % vlastných prostriedkov z obstarávacej ceny stavby, sa fond stal účinným podporným nástrojom aj pre výstavbu nájomných bytov do vlastníctva obcí. Kým v roku 2000 bola poskytnutá podpora na výstavbu 653 obecných nájomných bytov v objeme 155,89 mil. Sk, tak v roku 2001 sa podporila výstavba 3 820 obecných nájomných bytov s finančnými prostriedkami vo výške 1 553,6 mil. Sk.  Celkom v rokoch 2000 a 2001 fond  poskytol podporu v objeme 7 095,23 mil. Sk na výstavbu 13 690 bytov a je najúčinnejším podporným nástrojom rozvoja bývania. 

	Ďalšou formou podpory v rámci programov rozvoja bývania je poskytovanie dotácií rezortom na výstavbu služobných bytov, obciam na výstavbu nájomných bytov a výstavbu technickej vybavenosti a obciam, bytovým družstvám, spoločenstvám vlastníkov bytov a nebytových priestorov alebo správcom bytového fondu na odstraňovanie systémových porúch bytových domov. Na tieto programy je v štátnom rozpočte na rok 2002 vyčlenených cca 2 300 mil. Sk.
	Program podpory rozvoja bytovej výstavby realizovanej formou poskytovania bankových záruk za úvery bol schválený uznesením vlády SR č. 673 dňa 11. 8. 1999. Cieľom programu je podpora novej bytovej výstavby a výstavby technickej vybavenosti, ktorú realizuje malý alebo stredný podnikateľ alebo obec a od roku 2001 aj obnova bytového fondu, o ktorú môžu požiadať spoločenstvá vlastníkov bytov a správcovia bytového fondu. V rokoch 2000 a 2001 boli na realizáciu predmetného programu poskytnuté Slovenskej záručnej a rozvojovej banke prostriedky vo výške 92,0 mil. Sk, z ktorých možno poskytnúť záruky na úvery vo výške 368 mil. Sk. Banka poskytla bankové záruky na úvery v celkovej hodnote 85,3 mil. Sk, čo predstavuje cca 23% využitie zdrojov. 
	Podľa koncepcie by mal štát pre motiváciu zapojenia súkromných zdrojov do bytovej výstavby využívať systém daňových zvýhodnení,  ako napr. znížiť daňový základ u fyzických osôb o objem investícií do bytovej výstavby a obnovy bytového fondu rovnomerne po dobu 10, resp. 5 rokov, umožniť odpočítanie splátok úrokov z úveru použitého na bytovú výstavbu alebo obnovu bytového fondu od základu dane, odpočítať od základu dane právnických osôb príspevky poskytnuté na výstavbu bytov pre zamestnancov. Tieto daňové zvýhodnenia sa doteraz neposkytujú.

 	Daňové zvýhodnenia na podporu rozvoja bývania sa poskytujú len v obmedzenom rozsahu a systém daňových zvýhodnení v súbore podporných nástrojov rozvoja bývania doposiaľ absentuje, aj keď jeho vytvorenie a  uplatňovanie bolo okrem koncepcie uložené aj uzneseniami vlády SR, napr. úloha B.1. z uznesenia vlády č. 408/1999, úlohy B.6., B.7. z uznesenia vlády č. 1026/1999.  Vidno to aj  z „Vyhodnotenia plnenia úloh  z bodov I. 9., II. 1., 7. a 8  Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005“  v  prílohe č. 1 spracovaného z podkladov Ministerstva financií SR. Vzhľadom na uvedené bude potrebné daňovým zvýhodneniam pre rozvoj bývania venovať v nadchádzajúcom období zvýšenú pozornosť. 

	Podmienkou úspešného a intenzívneho rozvoja bytovej výstavby je vytvorenie stabilného legislatívneho a ekonomického prostredia. Každá zmena podporných nástrojov ovplyvňuje prípravu stavieb. Nové podmienky musia stavebníci zohľadniť v príprave stavieb, čo spôsobuje časový odsun  začínania výstavby. Tieto skutočnosti je potrebné akceptovať a  v záujme zvyšovania intenzity bytovej výstavby je aj pri transformácii fondu nutné zachovať základné  činnosti a formy podpory, ktoré fond ako najúčinnejší nástroj podpory rozvoja bývania zabezpečuje a poskytuje. 

3.	Vyhodnotenie plnenia Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005

V Akčnom  pláne rozvoja bývania do roku 2005 boli prijaté opatrenia v inštitucionálnej, právnej, finančnej a daňovej oblasti, ktoré majú prispieť k stimulácii rozvoja bývania a obnovy bytového fondu a majú vyústiť  do prípravy, resp. novelizovania právnych predpisov.  Akčný plán rozvoja bývania do roku 2005 pozostáva z dvoch častí, časť I. obsahuje nové úlohy  prijaté pri schvaľovaní koncepcie a časť II.  úlohy vyplývajúce z uznesení vlády SR, ktoré boli prijaté k problematike bývania pred schválením koncepcie. 

 V časti I. bolo prijatých  desať úloh, z ktorých  termín plnenia do 31. 5. 2002 malo deväť úloh. Z nich boli splnené tri úlohy a tri úlohy sa priebežne plnia.  Jedna úloha  - príprava právneho predpisu o založení a vedení evidencie o bytovom fonde bola zrušená uznesením vlády č. 649/2000. S cieľom zabezpečiť plnenie úlohy  č. I. 5. s názvom „Pripraviť právny predpis pre stanovenie podmienok poskytovania služieb v oblasti spravovania bytových domov“, ktorá má termín plnenia 31. 12. 2003, ministerstvo pripravilo v decembri 2000 „Analýzu legislatívnych podmienok pre efektívne poskytovanie služieb v oblasti správy a údržby bytového fondu“ a následne v máji 2001 „Návrh na úpravu existujúcich právnych predpisov, ktoré majú dosah na efektívne poskytovanie služieb v oblasti správy a údržby bytového fondu“. Uvedené materiály preukázali, že v súčasnom období nie je možné riešenie pôvodnej úlohy formou samostatného právneho predpisu. Na základe tejto skutočnosti je preformulované znenie tejto úlohy uvedenej ako č. 3. v aktualizácii Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005. 

Pôvodnú úlohu  č. I. 6. „Spracovať návrh novelizácie ustanovení Obchodného zákonníka upravujúcich problematiku bytového družstevníctva“ s termínom do 31. 12. 2000 Ministerstvo spravodlivosti SR zatiaľ nesplnilo a neplnenie zdôvodňuje tým, že úprava problematiky bytového družstevníctva nie je v Obchodnom zákonníku možná a táto si vyžaduje vypracovanie osobitného právneho predpisu. Na základe uvedeného ministerstvo  navrhlo pre Ministerstvo spravodlivosti SR novú úlohu „Vypracovať návrh zákona upravujúceho problematiku bytového družstevníctva“. K navrhnutej novej úlohe uplatnilo Ministerstvo spravodlivosti SR zásadný nesúhlas, preto je v akčnom pláne ponechaná pôvodná úloha. 

 V úlohe č. I. 9. malo Ministerstvo financií SR  v termíne do  30. 12. 2000 „Úpravou zákona č. 318/1992 Zb. o dani z dedičstva, dani z prevodu a prechodu nehnuteľností v znení neskorších predpisov oslobodiť od dane z prevodu a prechodu nehnuteľností prvý prevod novostavby domu alebo bytu z právnickej osoby na fyzickú osobu (vlastníka) alebo právnickú osobu (prenajímateľa) a v súlade s presunom kompetencií v rámci reformy verejnej správy poveriť správou uvedených daní obce“. Prvá časť úlohy bola splnená vydaním zákona č. 107/2002 Z. z. s účinnosťou od 1. 4. 2002, ktorým sa mení  a dopĺňa zákon č. 318/1992 Zb. o dani z dedičstva, dani z darovania a dani z prevodu a prechodu nehnuteľností. Druhú časť úlohy Ministerstvo financií SR zatiaľ nesplnilo. 
 V úlohách vyplývajúcich z platných uznesení vlády SR prijatých k problematike bývania je v akčnom pláne zaradených celkom deväť úloh. Z tohto počtu bolo splnených päť úloh a jedna úloha sa zabezpečuje. Úlohu II. 1. „Doplniť daňové zákony o systém daňových zvýhodnení, zameraných na podporu rozvoja bývania“ Ministerstvo financií SR splnilo čiastočne  a  s časovým sklzom.  Taktiež úlohu II. 8. „Vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh novely zákona o daniach z príjmov, ktorá umožní úľavy pre fyzické a právnické osoby, ktoré investovali v bytovej výstavbe a obnove bytového fondu“ Ministerstvo financií SR splnilo len čiastočne. 
Ministerstvo zdravotníctva SR malo (úloha II. 2.) do 31. 12 .2000 pripraviť právny predpis o zdravých životných podmienkach, v ktorých bude riešená aj problematika hygienických požiadaviek na zriaďovanie a prevádzku hromadných ubytovní. Táto úloha nie je splnená, zabezpečuje sa s časovým posunom, pretože v zmysle zákona č. 514/2001 Z. z. o ochrane zdravia ľudí, v ktorom je od 1. 1. 2002  riešená aj problematika ubytovacích zariadení, sa v súčasnosti pripravuje návrh vyhlášky o najnižších hygienických požiadavkách na bytové domy a ubytovacie zariadenia, ktorý má byť schválený v priebehu tohto roku.

Na základe vyhodnotenia úloh akčného plánu možno konštatovať, že úlohy boli v prevažnej väčšine splnené, čím sa postupne dotvárajú vhodné podmienky pre rozvoj bývania. Podrobnejšie  vyhodnotenie plnenia úloh Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 je uvedené v prílohe č. 1. 

4.  Rámcové zámery bytovej politiky na ďalšie obdobie

Vychádzajúc z analýzy plnenia zámerov schválenej Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 a z vyhodnotenia plnenia úloh  Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 možno konštatovať, že celkové zámery a ciele koncepcie zodpovedajú súčasnému stavu transformujúceho sa hospodárstva a postupnému formovaniu legislatívneho rámca v oblasti bývania na podmienky trhovej ekonomiky. Možno teda povedať, že zámery Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 sú aj naďalej aktuálne, ich plnenie je potrebné sústavne sledovať a zabezpečovať. Vzhľadom na dosiahnuté výsledky v rozvoji bývania a prijaté legislatívne úpravy je potrebné v ďalšom období ako priority v oblasti rozvoja bývania zabezpečovať najmä nasledujúce zámery a ciele:

- S cieľom odstránenia existujúceho deficitu bytov a postupného zvyšovania intenzity bytovej výstavby pokračovať v stabilizovaní systému podporných nástrojov štátu pre rozvoj bývania a naďalej zachovať podporu výstavby bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore, ktoré sú jedinou možnosťou získania bytu pre mladé rodiny a domácnosti s nižšími príjmami. 

- S cieľom vytvoriť vlastníkom nájomných bytov transparentné podmienky pre hospodárenie s bytovým fondom pokračovať v deregulácii nájomného tak, aby sa po roku 2004 vo verejnom nájomnom bytovom sektore dosiahla úroveň nákladového nájomného a jedenkrát ročne umožňovala jeho úprava podľa miery inflácie. 

- Pre zapojenie neziskových organizácií poskytujúcich všeobecne prospešné služby do činností súvisiacich s  výstavbou a správou bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore upraviť existujúce právne predpisy tak, aby tieto organizácie mohli získať finančnú podporu štátu, upraviť systém kontroly hospodárenia týchto organizácií a vypracovať vzorový štatút.

- S cieľom rozšírenia dostupnosti stavebných pozemkov na výstavbu bytov doplnením zákona č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov umožniť obciam získať pozemky spravované Slovenským pozemkovým fondom do dlhodobého prenájmu, alebo prevodom do vlastníctva obcí. S rovnakým cieľom sa odporúča do nového zákona o územnom plánovaní zakotviť zásadu, aby výstavba všetkých stavieb podľa  schváleného územného plánu obce bola považovaná za verejný záujem a na pozemky určené na výstavbu bolo možné uplatniť inštitút vyvlastnenia za primeranú cenu alebo náhradu. 

- Úpravou právnych predpisov o príspevkoch na bývanie postupne odstraňovať existujúce nedostatky, a to najmä oneskorovanie úprav výšky príspevkov za termínmi zvyšovania cien, výšku príspevkov odvodzovať od skutočných výdavkov domácností na bývanie, osobitne upraviť výšku príspevkov pre domácnosti bývajúce v nových bytoch postavených po 1. 2. 2001, v ktorých sa účtuje nákladové nájomné a koeficient zaťaženosti príjmu spoločne posudzovaných osôb výdavkami na bývanie primerane znížiť.

- V oblasti podpory rozvoja bývania zachovať v nezmenenom rozsahu formy podpory poskytované podľa zákona č. 124/1996 Z. z. o štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov, ktoré tvoria najvýznamnejší podporný nástroj štátu a jediný zdroj umožňujúci získať dostupné úvery na výstavbu bytov pre stredné a nižšie príjmové skupiny obyvateľstva. Obdobne  pokračovať v dotačnej podpore na výstavbu služobných bytov,  na výstavbu obecných nájomných bytov a na výstavbu technickej vybavenosti a ďalej poskytovať spoločenstvám vlastníkov bytov a správcom bytov dotácie na odstraňovanie systémových porúch bytových domov. 

-	Vytvoriť v nadchádzajúcom období systém daňových zvýhodnení na podporu rozvoja bývania upravením príslušných právnych predpisov v intenciách schválenej  Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010. 
5.	Aktualizácia Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 

Po vykonaní analýzy plnenia zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010, vyhodnotení plnenia úloh Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 a posúdení súčasných problémov v oblasti rozvoja bývania sa navrhuje doplniť Akčný plán rozvoja bývania do roku 2005 o nasledovné nové úlohy:

1.	Pri poskytovaní príspevkov na bývanie zabezpečiť, aby výška príspevkov zohľadňovala zvýšenie cien čistého nájomného a nákladových položiek majúcich vplyv na zvýšené náklady  bytových domácností, upravovala sa súčasne so zvyšovaním cien a príspevky pre domácnosti bývajúce v nájomných bytoch vo verejnom nájomnom bytovom sektore dokončených po 1. 2. 2001 zohľadňovali výšku nájomného stanovenú Opatrením MF SR č.R-1/2001. 
Z:  MPSVR SR, MF SR 
T:  priebežne

2.	Doplniť ustanovenie zákona č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov tak, aby Slovenský pozemkový fond mal možnosť previesť do vlastníctva obce pozemky na výstavbu bytov alebo poskytovať pozemky neziskovým organizáciám a bytovým družstvám na výstavbu nájomných bytov do dlhodobého prenájmu. 
	Z:  MP SR, SPF,  MVRR SR 				T:  30. 6. 2003

3.	Spracovať návrh novelizácie zákona č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov tak, aby sa presnejšie stanovili pravidlá správy bytových domov a zabezpečila vyššia efektivita služieb správy a údržby bytového fondu.
 						Z: MF SR, MVRR SR
						T: 31. 12. 2003