Informácia

Hodnotenie realizácie Národného plánu regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (k 31. 12. 2004)

1.   Úvod

Národný plán regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (NPRR SR) bol prijatý uznesením vlády SR č. 240 z 15. marca 2001 ako základný strednodobý programový dokument uskutočňovania regionálnej politiky Slovenskej republiky a bol základnou podmienkou pre získanie finančných prostriedkov z predvstupových fondov (Phare, SAPARD, ISPA). Národný plán regionálneho rozvoja SR poskytuje komplexný pohľad na hospodársky a sociálny rozvoj Slovenska a jeho regióny, na bariéry ďalšieho rozvoja i návrhy na ich prekonanie prostredníctvom určenia cieľov, stanovenia rozvojových priorít a stratégií, ktoré vychádzajú zo sektorových a regionálnych operačných programov.

Pre administratívne zabezpečenia  Národného plánu regionálneho rozvoja SR sú rozhodujúce tri základné činnosti: riadenie, monitorovanie a hodnotenie. Pre NPRR SR (hlavný dokument) je riadiacou autoritou Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, pre jednotlivé regionálne operačné programy (ROP) taktiež MVRR SR v spolupráci s vyššími územnými celkami (VÚC) a pre jednotlivé sektorové operačné programy (SOP) sú riadiacou autoritou relevantné ministerstvá.

Sektorové operačné programy boli vypracované pod vedením kompetentných ministerstiev a obsahujú komplexné riešenie regionálneho rozvoja z hľadiska jednotlivých sektorov (ľudské zdroje, priemysel, doprava a telekomunikácie, životné prostredie, multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, cestovný ruch, bývanie).

Regionálne operačné programy boli vypracované pod vedením jednotlivých krajských úradov a schvaľované regionálnymi monitorovacími výbormi. Obsahujú návrhy regionálnych rozvojových stratégií vypracovaných na úrovni regiónov: 
•	Bratislavský kraj (Bratislavský kraj), 
•	Slovensko – Juhozápad (Nitriansky kraj a Trnavský kraj), 
•	Slovensko – Severozápad (Trenčiansky kraj a Žilinský kraj), 
•	Slovensko – Východ (Banskobystrický kraj, Prešovský kraj a Košický kraj).

Realizácia opatrení NPRR SR prebieha v socio-ekonomickom prostredí a je determinovaná predovšetkým charakterom procesu generovania projektov a programov jednotlivými aktérmi regionálneho rozvoja.

Rozhodujúcu úlohu v procese tvorby a implementácie NPRR SR zohráva MVRR SR, ktoré plní funkciu hlavného koordinátora v implementačno-realizačnej sústave NPRR SR.

2.   Predmet hodnotenia

Predmetom hodnotenia realizácie  NPRR SR k 31.12. 2004 sú jeho akčné časti:
 
•	sektorové operačné programy (SOP): 
1.	Bývanie
2.	Cestovný ruch 
3.	Doprava a telekomunikácie 
4.	Priemysel
5.	Ľudské zdroje
6.	Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
7.	Životné prostredie 

3.   Obsah hodnotenia

Obsahom  hodnotenia realizácie NPRR SR je základná identifikácia aktívnych projektov a programov v jednotlivých operačných programoch. Hodnotenie bolo vypracované jednotlivými sektorovými riadiacimi autoritami a príslušnými samosprávnymi krajmi v spolupráci so sociálno-ekonomickými partnermi v jednotlivých regiónoch. Predkladané hodnotenie realizácie NPRR SR bolo spracované MVRR SR. Tabuľka na základe ktorej bolo realizované hodnotenie je v prílohe č. 1. 
V prílohe č. 2 je uvedené hodnotenie realizácie regionálnych operačných programov z dostupných údajov jednotlivých samosprávnych krajov.

3.1	Sektorový operačný program Bývanie (SOP Bývanie) 

V roku 2004 bola podporená oblasť bývania v celkovom rozsahu 4 683 489,6 tis. Sk. V rámci jednotlivých oblastí podpory najvýznamnejšou je podpora realizovaná prostredníctvom Štátneho fondu rozvoja bývania, ktorá tvorila 72,23 %. V rámci dotačného programu zabezpečovaného Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR bola poskytnutá podpora v rozsahu 21,93 %. Zostávajúci podiel v rozsahu 5,84 % predstavovala podpora realizovaná prostredníctvom bankových záruk.
A. Štátny fond rozvoja bývania
	Činnosť Štátneho fondu rozvoja bývania (ďalej len „ŠFRB“) v roku 2004 bola vykonávaná v súlade so zákonom č. 607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov a jeho vykonávacími predpismi. ŠFRB poskytuje štátnu podporu na rozširovanie a zveľaďovanie bytového fondu.
	V roku 2004 bolo na ŠFRB doručených 2 322 žiadostí s celkovou výškou požadovanej podpory 4 649 944 tis. Sk, z ktorých bola realizovaná podpora pre 1 968 žiadostí v celkovom objeme 3 383 048 tis. Sk. Z  celkovej poskytnutej podpory 3 383 048 000 Sk, bola pre účel výstavba bytu v rodinnom dome priznaná podpora 1 152 473 000 Sk, t. j. 34,06 % a pre účel výstavba obecného nájomného bytu 1 619 200 000 Sk, t. j. 47,86 %.
Poskytnutými finančnými prostriedkami sa podporila výstavba 3 983 nových bytových jednotiek a obnova 1 818 už jestvujúcich bytov. Z celkového počtu 3 983 podporených nových bytových jednotiek bolo v účele výstavba bytu v rodinnom dome podporených 1 429 bytov, t. j. 35,87 % a v účele výstavba obecného nájomného bytu bolo 2 128 bytov, t. j. 53,42 %. 
Z pohľadu krajov najvyššia podpora smerovala do Žilinského kraja, a to vo výške 878 580 tis. Sk, kde sa podporila výstavba 789 bytov a obnova 1 339 bytov. Najnižší objem podpory bol poskytnutý Banskobystrickému kraju, a to vo výške 182 041 tis. Sk, kde bola podporená výstavba 233 bytov a obnova 61 bytov. 
Podrobný prehľad o výške poskytnutej podpory podľa krajov je uvedený v nasledovnej tabuľke.

Tabuľka č. 1      
Kraj	Počet zmlúv	Výška podpory v tis. Sk	z toho	Počet bytov	
			úvery	nenávratné
príspevky	nová výstavba	obnova	
Bratislavský	311	313 696	313 696	0	375	32	
Trnavský	308	492 725	492 725	0	582	0	
Trenčiansky	220	383 972	383 832	140	504	0	
Nitriansky	190	533 767	533 567	200	712	2	
Žilinský	453	878 580	878 420	160	789	1 339	
Banskobystrický	108	182 041	181 861	180	233	61	
Prešovský	238	378 923	378 823	100	523	132	
Košický	138	219 344	219 344	0	265	252	
Spolu SR	1 966	3 383 048	3 382 268	780	3 983	1 818	
Zdroj: MVRR  SR

B. Program rozvoja bývania
V roku 2004 bolo v rámci Programu rozvoja bývania podporených 406 stavieb s dotáciou vo výške 1 026 720,1 tis. Sk.
Poskytovanie podpory sa realizovalo v súlade so
-	smernicou Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky číslo 2/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na obstarávanie nájomných bytov,
-	smernicou Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky číslo 3/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na prípravu územia a na výstavbu technickej vybavenosti,
-	smernicou Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky č. 4/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na odstránenie systémových porúch bytových domov.

V priebehu roku 2004 bola poskytnutá podpora na  

a)	133 bytových stavieb so 2 540 obecnými nájomnými bytmi, pričom štruktúra podľa krajov je nasledovná:

 Tabuľka č. 2      
Kraj	Počet stavieb	Počet bytov	Výška dotácie (v tis. Sk)	
Bratislavský	5	164	58 750,00	
Banskobystrický	10	149	45 375,67	
Košický 	7	154	48 310,81	
Nitriansky	25	506	129 163,18	
Prešovský 	23	562	190 607,60	
Trenčiansky 	15	306	88 464,89	
Trnavský	23	280	91 064,00	
Žilinský	25	419	125 943,40	
Spolu SR	133	2 540	777 679,55	
Zdroj: MVRR  SR	

b)	130 stavieb technickej vybavenosti, ktorými sa podporila výstavba, resp. užívanie 2 304 bytov, pričom štruktúra dokončovania bytových stavieb podľa krajov je nasledovná:
 Tabuľka č.3       
Kraj	Počet stavieb	Počet bytov	Výška dotácie (v tis. Sk)	
Bratislavský	8	291	9 787,60	
Banskobystrický	10	167	11 748,28	
Košický 	13	253	11 825,84	
Nitriansky	17	324	20 379,00	
Prešovský 	27	272	44 736,72	
Trenčiansky 	13	318	15 856,47	
Trnavský	22	327	14 480,76	
Žilinský	20	352	18 782,35	
Spolu SR	130	2 304	147 597,02	
Zdroj: MVRR  SR

c)	143 stavieb s odstránením systémových porúch na 6 780 bytoch

 Tabuľka č. 4      
Kraj	Počet stavieb	Počet bytov	Výška dotácie (v tis. Sk)	
Bratislavský	34	1 776	36 425,21	
Banskobystrický	22	888	15 857,27	
Košický 	7	488	12 400,49	
Nitriansky	28	1 240	15 064,12	
Prešovský 	11	528	3 695,31	
Trenčiansky 	23	903	7 682,03	
Trnavský	1	36	751,60	
Žilinský	17	921	9 853,10	
Spolu SR	143	6 780	101 729,13	
Zdroj: MVRR  SR

C. Program záruk
Projekty, ktoré je možné realizovať podľa programu záruk, sú projekty na výstavbu bytov alebo dostavbu rozostavaných bytov, projekty na výstavbu a dokončenie vodovodu, kanalizácie vrátane ČOV, komunikácií, plynu a elektrickej energie a projekty na opravu, modernizáciu a rekonštrukciu spoločných častí, zariadení a príslušenstva bytových domov.
V žiadostiach, ktoré boli prijaté v roku 2004, sa realizovali len projekty smerujúce na opravy, modernizácie, resp. rekonštrukcie spoločných častí, zariadení a príslušenstva bytových domov. Príjemcami pomoci boli zväčša spoločenstvá vlastníkov bytov a nebytových priestorov. 
V roku 2004 bolo doručených 226 žiadostí o poskytnutie bankovej záruky za úver a banková záruka bola požadovaná vo výške 292 014 801 Sk. Z uvedeného počtu predložených žiadostí bolo schválených 210 žiadostí o poskytnutie bankovej záruky v celkovom objeme 273 435 896 Sk, čím bola podporená obnova 8 364 bytov.
Údaje uvedené v  tabuľke č. 1 sa týkajú podpory poskytnutej z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania. V roku 2003 finančné prostriedky, ktoré boli vyčlenené zo štátneho rozpočtu pre rok 2003 na Program rozvoja  bývania boli zazmluvnené ešte v roku 2002 a objem týchto finančných prostriedkov bol už súčasťou vyhodnotenia SOP Bývanie za rok 2002.

3.2   Sektorový operačný program Cestovný ruch (SOP Cestovný ruch)

Celkový rozpočet pre grantovú schému predstavoval finančné zdroje vo výške 5,7 mil. EUR, z toho  3,5 mil. EUR z  Phare, 2,2 mil. EUR zo štátneho rozpočtu  a  200 tis. EUR bolo určených na technickú asistenciu.  Celkové finančné prostriedky boli rozdelené na projekty pre komponent 1 a komponent 2. 
Stav kontrahovania dosiahol v grantovej schéme celkovú výšku 5 479 872,73 EUR, čo predstavuje z celkovej alokovanej sumy 99,63 %. Z toho v  komponente 1 určeného na investičné projekty je pre 37 projektov celková výška kontrahovania  3 281 548,73 EUR, čo je 99,44 %-ný podiel  a  v  komponente 2 pre neziskové organizácie pre 73 projektov je nakontrahované 2 198 324,00 EUR, čo predstavuje  stupeň kontrahovania na 99,92 %.  Ihneď po uzatvorení zmluvných vzťahov s  konečnými prijímateľmi začal prebiehať proces realizácie projektov a  jeho monitorovanie (kontrola na mieste a finančná kontrola ex ante). Kontroly sú realizované v zmysle pravidiel Phare Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania, ktorá je vykonávateľom grantovej schémy.

Prehľad schválenej pomoci v regionálnom členení k 31. 12.2004

Tabuľka č. 5
GRANTOVÁ SCHÉMA ROZVOJA CESTOVNÉHO RUCHU  FM 2002	
Komponent  1 - investičné projekty	
P.č.	Región	Počet príjemcov pomoci
k 31.decembru 2004	Výška schválených finančných prostriedkov k 31.decembru 2004	
1.	Banská Bystrica	8	597 240,00 €	
2.	Prešov	6	579 022,73 €	
3.	Košice	5	491 449,00 €	
4.	Žilina	5	483 432,00 €	
5.	Trenčín	5	451 948,00 €	
6.	Trnava	4	358 224,00 €	
7.	Nitra	2	170 233,00 €	
8.	Bratislava	2	150 000,00 €	
	Spolu	37	3 281 548,73 €	
Komponent  2 - neziskové organizácie	
1.	Prešov	21	685 942,10 €	
2.	Banská Bystrica	12	394 002,03 €	
3.	Bratislava	9	347 580,20 €	
4.	Žilina	13	309 720,53 €	
5.	Trnava	6	140 688,36 €	
6.	Košice	5	134 637,33 €	
7.	Nitra	5	130 038,85 €	
8.	Trenčín	2	55 714,60 €	
	Spolu	73	2 198 324,00 €	
Zdroj: MH  SR

3.3   Sektorový operačný program Doprava a telekomunikácie (SOP
      Doprava a telekomunikácie)

Celkový rozpočet spolu s finančnou spoluúčasťou ISPA predstavoval finančné zdroje vo výške 4, 6 mld. Sk, z toho 0,9 mil. Sk z ISPA a 3,7 mld. Sk zo štátneho rozpočtu.  Celkové finančné prostriedky boli rozdelené na Opatrenie 3.1 ,,Modernizácia a rozvoj dopravnej infraštruktúry’’
a Opatrenie 3.2 ,,Rozvoj dopravnej obslužnosti a infraštruktúry regiónov’’

Globálny cieľ č. 3 Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry

Opatrenie 3.1 Modernizácia a rozvoj dopravnej infraštruktúry

V roku 2004 v rámci Sektorového operačného programu Doprava a Telekomunikácie boli realizované v:
-	Bratislavskom regióne diaľnica D1 Viedenská – Prístavný most, ktoré boli financované z národných finančných zdrojov a predvstupového fondu EÚ – ISPA a diaľnica D2 Lamačská cesta – Staré grunty financovaná z národných finančných zdrojov,
-	regióne Slovensko – Juhozápad verejné práce Modernizácia trate Bratislava – Trnava a Modernizácia trate Trnava - Nové Mesto nad Váhom financované z národných finančných zdrojov a predvstupového fondu EÚ - ISPA,
-	regióne Slovensko – Severozápad verejné práce Diaľničný privádzač Žilina – Juh, I. etapa Lietavská Lúčka a diaľnica D1 Višňové – Dubná Skala financované z národných finančných  zdrojov,
-	regióne Slovensko – Východ verejné práce rýchlostná cesta R1 Nová Baňa, obchvat II. etapa, rýchlostná cesta R4 Prešovská – Sečovská, II. a III. etapa a rýchlostná cesta R1 Budča – Kováčová financované z národných finančných zdrojov. Rýchlostná cesta R1 Nová Baňa – Rudno bola financovaná z národných finančných zdrojov a v roku 2004 aj odovzdaná do užívania.

Opatrenie 3.2 Rozvoj dopravnej obslužnosti a infraštruktúry regiónov

V roku 2004 v rámci Sektorového operačného programu Doprava a Telekomunikácie boli realizované v:
-	regióne Slovensko – Východ  cesta II/426 Skalica – št. hr. SR/ČR, cesta III/06517 Vyhne, obchvat, cesta II/535 Mlynky, preložka cesty financované z národných finančných zdrojov a cesta II/575 Palota – št. hr. SR/PR, rekonštrukcia financovaná z národných finančných zdrojov a z predvstupového fondu EÚ – Phare CBC.
Cesta I/77 Čirč – št. hr. SR/PR bola v roku 2002 odovzdaná do užívania. Na projekt I/63 Veľký Meder, prieťah neboli vyčlenené finančné prostriedky a v rámci Sektorového operačného programu Doprava a Telekomunikácie sa neuvažuje s jeho implementáciou.

Prehľad schválenej pomoci v regionálnom členení k 31. 12.2004

Tabuľka č. 6            									 (v tis. Sk)
zdroj		BA	JZ	SZ	V	
NUTS II		SR	EÚ 	SR	EÚ 	SR	EÚ 	SR	EÚ 	
DT  3.0	Globálny cieľ č. 3 Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry	
DT   3.1
SPOLU	Modernizácia a rozvoj dopravnej infraštruktúry	1536770	206798	515275	720118	356316		1115671	     	
DT   3.1
	Modernizácia trate Bratislava Rača -Trnava			505487	710330					
	Moder. trate Trnava N. Mesto nad Váhom			9788
	9788					
	Diaľnica D1 Viedenská –Prístavný most	
296233	
206798							
	Diaľnica D2 Lamačská cesta – Staré Grunty	
1240537								
	Rýchl. cesta R1 Nová Baňa, obchvat II.etapa							
358305		
	Rýchlostná cesta R1 Nová Baňa -Rudno							
707		
	Rýchl. cesta R4, Prešovská-Sečovská, II.a III. etapa							
340490		
	Rýchlostná cesta Budča-Kováčová							
416169		
	Diaľničný pri-vádzač Žilina -Juh, I. etapa, Lietav. Lúčka					
19656				
	Diaľnica D1 Višňové-Dubná Skala					
336660				
DT 3.2
SPOLU	Rozvoj doprav-nej obslužnosti a infraštruktúry regiónov							
189155	
5245	
DT 3.2	Cesta II/575 Palo ta - št.hr. SR/PR, rekonštrukcia							
8878	
5245	
	Cesta II/426 Ska-lica-št.hr. SR/ČR							140107		
DT 3.2	Cesta III/06517 Vyhne,obchvat							5530		
	Ces.II/535 Mlyn-ky, preložka cesty							34640		
Zdroj: MDPT  SR

3.4   Sektorový operačný program Priemysel (SOP Priemysel)

Celkový rozpočet pre grantovú schému predstavoval finančné zdroje vo výške 4,6 mil. EUR (z toho v zmysle Finančného memoranda 2002 finančné zdroje Phare vo výške 3,5 mil. EUR vrátane nákladov na Technickú asistenciu vo výške 0,2 mil. EUR a zdroje štátneho rozpočtu vo výške 1,1 mil. EUR boli určené pre prioritné odvetvia využívajúce domáce zdroje ako sú: spracovanie dreva, sklársky priemysel, výroba stavebných materiálov a výrobky z magnezitu). 
	Stav kontrahovania dosiahol v grantovej schéme celkovú výšku 4 262 602,92 EUR, čo predstavuje z celkovej alokovanej sumy 96,9 %. Z  toho v  komponente 1 bola celková výška  kontrahovania 4 071 344,73 EUR, čo je až 99,3 %-ný podiel a  v  komponente 2 bolo nakontrahované 191 258,19 EUR, čo predstavuje stupeň kontrahovania na 63,75 %. V komponente 2 zostal zostatok nenakontrahovaných finančných prostriedkov vo výške 108 741,81 EUR. Nižšia úroveň kontrahovania vyplývala z menšieho záujmu o  komponent 2. Hlavné príčiny spočívajú v nižšej absorbčnej kapacite a v nedostatku finančných zdrojov pre kofinancovanie zo strany SOPK a priemyselných združení. Ministerstvo hospodárstva SR v súčinnosti s Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania predložilo návrh na možnosť presunu nevyčerpaných finančných zdrojov z  komponentu 2 do komponentu 1. Návrh nebol odsúhlasený Zastúpením EK v Slovenskej republike. Napriek uvedenému celkové čerpanie finančných zdrojov v grantovej schéme je vysoké a implementáciu schému z tohto hľadiska považujeme za mimoriadne úspešnú.

Prehľad schválenej pomoci v regionálnom členení k 31. 12.2004

Tabuľka č. 7
GRANTOVÁ SCHÉMA ROZVOJA PRIEMYSLU – FM 2002	
Komponent  1 - podnikateľské subjekty	
P.č.	Región	Počet príjemcov pomoci
k 31. decembru 2004	Výška schválených finančných prostriedkov k 31.decembru 2004	
1.	Nitra	25	1 066 096,25 €	
2.	Prešov	24	932 980,40 €	
3.	Žilina	13	495 728,00 €	
4.	Banská Bystrica	11	475 975,75 €	
5.	Trenčín	13	391 271,60 €	
6.	Trnava	9	322 415,00 €	
7.	Košice	8	273 372,95 €	
8.	Bratislava	6	113 504,78 €	
	                        Spolu	109	4 071 344,73 €	
Komponent  2 - neziskové organizácie	
1.	Trenčín	6	53 507,50 €	
2.	Banská Bystrica	6	42 615,50 €	
3.	Bratislava	4	34 060,19 €	
4.	Prešov	2	18 836,00 €	
5.	Trnava	2	16 630,00 €	
6.	Žilina	1	9 820,00 €	
7.	Košice	1	9 375,00 €	
8.	Nitra	1	6 414,00 €	
	Spolu	23	191 258,19 €	
Zdroj: MH  SR

3.5   Sektorový operačný program Ľudské zdroje (SOP Ľudské zdroje)

Z projektov koordinovaných Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR v roku 2004 boli na zabezpečenie realizácie sektorového operačného programu Ľudské zdroje implementované nasledovné grantové schémy:

SR 0107.02 Rozvoj ľudských zdrojov prostredníctvom preventívnych a individuálnych opatrení pre nezamestnaných.
Grantová schéma bola zameraná na nasledovné opatrenia:
•	Preventívne stratégie orientované na zamestnateľnosť skupiny prichádzajúcej prvýkrát na trh práce s využitím špecifických a individuálnych prístupov
•	Aktivačné poradenské prístupy a stratégie orientované na včasnú identifikáciu individuálnych potrieb nezamestnaných s cieľom zvýšenia ich zamestnateľnosti a predchádzania dlhodobej nezamestnanosti
•	Podpora programov zameraných na samozamestnanie evidovaných nezamestnaných
•	Praktická príprava na zamestnanie.

2002/000.610-15 Grantová schéma na podporu rozvoja ľudských zdrojov, flexibility trhu práce a kvality trhu práce.
Grantová schéma bola zameraná na nasledovné opatrenia:
•	Podpora a implementácia preventívnych opatrení zameraných na riešenie špecifických potrieb nezamestnaných
•	Podpora integrácie a reintegrácie nezamestnaných do pracovného života posiľňovaním ich zamestnateľnosti.
•	Príprava, resp. doplnenie  sociálno-ekonomických plánov vrátane Strategického akčného plánu zamestnanosti na regionálnej a lokálnej úrovni a podpora tvorby partnerských štruktúr vyškolením potenciálnych partnerov.

Prehľad projektov podporovaných z programu PHARE  za rok 2004

    Tabuľka č.8       

Kraj	SR 0107.02 Grantová schéma
Rozvoj ľudských zdrojov prostredníctvom
preventívnych a individuálnych opatrení	
		
	Počet projektov	Suma v Eur	
Bratislavský	  4	200 582	
Trnavský 	12	497 376	
Nitriansky 	17	650 884	
Trenčiansky	  9	498 204	
Žilinský	12	512 595	
Banskobystrický	13	651 079	
Prešovský	17	693 146	
Košický	13	692 242	
Celková alokácia PHARE (v Eur)	
3 000 000	
Celková alokácia        ŠR (v Eur)	
1 400 000	
     Zdroj: MPSVR SR

     Tabuľka č. 9      							

Kraj	2002/000.610-15 Grantová schéma
Rozvoj ľudských zdrojov	
		
	Strat. akčné plány a partnerstvá
(v Eur)	Flexibilita trhu práce
(v Eur)	Kvalita trhu práce
(v Eur)	
Bratislavský	75 000	301 299	449 867	
Trnavský 	75 000	102 847	  69 150	
Nitriansky 	75 000	189 488	185 809	
Trenčiansky	75 000	240 333	190 070	
Žilinský	75 000	111 270	109 500	
Banskobystrický	75 000	396 161	352 948	
Prešovský	75 000	442 254	348 090	
Košický	75 000	615 205	191 259	
Celková alokácia PHARE (v Eur)	
500 000	
1 400 000	
1 400 000	
Celková alokácia         ŠR (v Eur)	
100 000	
500 000	
500 000	
   Zdroj: MPSVR SR
3.6	Sektorový operačný program Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
(SOP Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka)

	Ministerstvo pôdohospodárstvo SR realizovalo i v roku 2004 predvstupový nástroj – program SAPARD, ktorého opatrenia sú totožné so Sektorovým operačným programom „Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“. Realizácia programu SAPARD a súčasne i Sektorového operačného programu „Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“ bola k 31.12.2004 podľa jednotlivých priorít, regiónov,  počtu schválených projektov a schválených podpor z verejných zdrojov v tis. Sk nasledovná:

Tabuľka č. 10     						                                        (v tis. Sk)	 
zdroj		BA	JZ	SZ	V	
	NUTS II	Projekt
(počet)	Podpora	Projekt
(počet)	Podpora	Projekt
(počet)	Podpora	Projekt
(počet)	Podpora	
6.0	Globálny cieľ č. 6 Rozvoj vidieka a multifunkčného poľnohospodárstva	
6.1	Trvalo udrža-teľný rozvoj vi-dieckych oblas.	
137	
508 100	
78	
384 300	
30	
153 200	
92	
476 900	
6.2	Rozvoj multi-funkčného poľnohospod.	
33	
205 500	
197	
845 500	
60	
231 200	
80	
297 100	
6.3	Zvýšenie kon-kurencieschop. potravinárstva a lesníctva	

7	

13 300	

80	

540 300	

62	

349 500	

91	

617 000	
Zdroj: MP SR

	V rámci programu SAPARD bolo ukončené prijímanie žiadostí v roku 2003.  Uzatváranie zmlúv o finančnej pomoci bolo ukončené ku dňu 12.05.2004. Nakontrahovanými projektmi sa podarilo finančné alokácie pre program SAPARD úspešne naplniť. Financovanie schválených projektov však bude pokračovať až do konca roku 2006. Z 1306 prijatých žiadostí bolo 359 vyradených ( z toho 223 z dôvodu vyčerpania limitov finančných prostriedkov pre jednotlivé opatrenia programu, zvyšných 136 žiadostí bolo vyradených najmä z dôvodu nekompletnosti resp. nespôsobilosti žiadateľa splniť stanovené kritéria programu). Uzatvorených bolo 947 zmlúv vo výške podpory z verejných zdrojov 4,622 mld. Sk. K 31.12.2004 boli realizované platby vo výške 2,068 mld. Sk, čo predstavuje 47,6% z celkového objemu limitov na program. Z 947 uzatvorených zmlúv bolo k 31.12.2004 ukončených a prefinancovaných 330 (34,8%) v celkovej výške vyplatených verejných zdrojov 1,579 mld. Sk.

3.7  Sektorový operačný program Životné prostredie (SOP Životné 
       prostredie)

Globálny cieľ č. 5 Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia

Opatrenie 5.1 Obnova environmentálnych funkcií na území

- Vydanie informatívnych letákov a brožúr a propagačných materiálov o sústave NATURA 2000
- Dobudovanie informačného systému na zabezpečenie monitoringu a reportingu území  NATURA 2000 pre 26 organizačných útvarov
 technické dobudovanie (GIS stanice, plotre, scenery)
 softwérové vybavenie (licencie)
 inštalácia sietí v  org. útvaroch (kabeláž)
 finančná spoluúčasť z PHARE.

Opatrenie 5.2 Ochrana vôd

Čistiareň odpadových vôd v Trenčíne
-	Rozšírenie čistiarne odpadových vôd v mestskej aglomerácii Nitra
-	Sústava odkanalizovaní a čistenia odpadových vôd v Banskej Bystrici
-	Odkanalizovanie a čistiarne odpadových vôd v Komárne
-	Rekonštrukcia a rozšírenie čistiarne odpadových vôd Zvolen
-	Odborná pomoc pri príprave environmentálnych projektov
-	Odkanalizovanie a čistiarne odpadových vôd v Martine a regióne Dolný Turiec
-	Zásobovanie pitnou vodou a odkanalizovanie – juhovýchodný Zemplín
-	Zlepšenie životného prostredia v oblasti Liptova
-	Čistiareň odpadových vôd a kanalizačný systém v Považskej Bystrici
-	Intenzifikácia čistiarne odpadových vôd a rozšírenie kanalizácie v Žiline
-	Zabezpečenie zásobovania pitnou vodou – južná časť okresu Veľký Krtíš
-	Odborná pomoc pri zabezpečovaní protipovodňových opatrní v SR
-	Odborná pomoc Slovenským vodárenským spoločnostiam
-	Kanalizácia a čistiareň odpadových vôd Košice
-	Systém odkanalizovania a čistenia odpadových vôd Šaľa a okolie
-	Systém odkanalizovania a čistenia odpadových vôd Humenné a región Horný Zemplín
-	Čistiareň odpadových vôd a odkanalizovanie – Trnavský región
-	Rekonštrukcia kanalizácie a čistiareň odpadových vôd – Piešťany
-	Dostavba čistiarne odpadových vôd Poprad – Matejovce
-	Odborná pomoc pre prípravu projektov Kohézneho fondu vo vodnom sektore
-	Odborná pomoc MŽP pri príprave a implementácii environmentálnych investičných projektov
Finančná spoluúčasť ISPA.

Opatrenie 5.3 Ochrana klímy a ovzdušia

-	Rozšírenie teplárne v Žiline
Finančná spoluúčasť ISPA.

Úplné vyhodnotenie predmetného programu za rok 2004 poskytujú nasledovné tabuľky:
Tabuľka č.11         							    	      (v tis. Sk)
Zdroj		BA 
	JZ 
	SZ 
	V
	
NUTS II		SR	EÚ	SR	EÚ	SR	EÚ 	SR	EÚ 	
5.0	Globálny cieľ č. 5 Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia	
5.1	Obnova environ-mentálnych funkcií na území	

		
5.2	Ochrana vôd			127452	127222	124783	117425	59132	26303	
5.3	Ochrana klímy a ovzdušia					
2153	
718			
5.4	Narábanie s odpadmi a odstraňovanie starých záťaží									
5.5	Environmentálna osveta, výchova a vzdelávanie									
SPOLU				  127452	  127222	126936	118143	59132	 26303	
Zdroj: MŽP SR

Tabuľka č.12            								      (v tis. Sk)
Zdroj		SR
*pre celé územie	EÚ
* pre celé územie	SR
SUMA	EÚ
SUMA	
5.0	Globálny cieľ č. 5 Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia	
5.1	Obnova environ-mentálnych funkcií na území	
60	
15 900	

	
5.2	Ochrana vôd 	85 113	13 377	396 480	284 327	
5.3	Ochrana klímy a ovzdušia			
2 153	
718	
SPOLU		85 173	29 277	398 633	285 045	
Zdroj: MŽP SR

*) údaje sa nedajú rozpočítať na jednotlivé oblasti

4.   Záver

Ciele hodnotenia, ktoré sú požadované Európskou úniou spočívajú v posúdení realizovaných opatrení a zabezpečení spätnej väzby medzi reálnymi potrebami socio-ekonomického vývoja a programovaním štrukturálnej pomoci. Úlohou takto definovaného hodnotenia je pomoc v oblasti riadenia programov tak, aby mohla byť zabezpečená ich primeraná adekvátnosť, efektívnosť a účinnosť.  Hodnotenie je nepretržitým procesom, ktorý musí byť transparentný, štruktúrovaný, partnerský a jednoznačný. 

Základným nástrojom optimalizujúcim proces programovania, implementácie a hodnotenia regionálneho rozvoja z pohľadu organizačného a informačného zabezpečenia je komplexný systém na realizáciu monitoringu, hodnotenia a riadenia sústavy na seba nadväzujúcich plánovacích dokumentov.

	Nový systém a metodika monitorovania sú uplatňované až pri hodnotení realizácie Národného rozvojového plánu, týkajúceho sa skráteného programovacieho obdobia 2004 – 2006.