Správa o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád krajín Vyšehradskej štvorky (Kazimierz Dolny, 10. júna 2005)

I. Úvod

Dňa 10. júna 2005 sa v poľskom meste Kazimierz Dolny na základe pozvania predsedu vlády PR Mareka Belku stretli predsedovia vlád krajín V4 (Jiří Paroubek, Ferenc Gyurcsány, Marek Belka a Mikuláš Dzurinda) na pravidelnom každoročnom oficiálnom summite, ktorý formálne ukončil predsedníctvo Poľskej republiky v tomto regionálnom zoskupení. Predsedov vlád krajín V4 sprevádzali: minister pre Európu Poľskej republiky (J. Pietras), minister zahraničných vecí Maďarskej republiky (F. Somogyi) a štátny tajomník MZV ČR (V. Müller). Slovenskú delegáciu viedol predseda vlády SR M. Dzurinda v sprievode štátnej tajomníčky MZV SR Magdalény Vášáryovej. Na druhú časť programu summitu, začínajúcu pracovným obedom bola prizvaná predsedíčka vlády Ukrajiny J. Tymošenková. Predseda vlády SR okrem plenárneho zasadnutia premiérov V4, pracovného obeda vo formáte V4 + Ukrajiny, absolvoval aj bilaterálne rokovanie s predsedkyňou vlády Ukrajiny.

	Na summite boli prijaté dve Spoločné vyhlásenia predsedov vlád krajín V4 (v prílohe). V prvom vyzývajú k pokračovaniu procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu a rozširovania EÚ a vyjadrujú nádej na úspešné zakončenie rokovaní o návrhu Finančnej perspektívy. V druhom  vyhlásení, venovanom Ukrajine, potvrdzujú svoj záväzok napomôcť Ukrajine pri implementácii Akčného plánu EÚ-Ukrajina.

II. Plenárne rokovanie predsedov vlád V4:

Plenárne zasadnutie predsedov vlád V4 sa sústredilo na nasledovné okruhy tém:

1. Vyšehradské témy:  	-  zhodnotenie poľského predsedníctva vo V4
			  	- predstavenie priorít maďarského predsedníctva
2. Európske témy: 		- priebeh ratifikačného procesu Zmluvy o Ústave pre Európu
				- Nová finančná perspektíva pred Európskou radou
3. Európska susedská politika (navršovanie príspevkov do Medzinárodného vyšehradského fondu) 
	
1. Vyšehradské témy
Predsedovia vlád ČR, MR, a SR vyjadrili uznanie a poďakovanie Poľsku za aktivity iniciované a uskutočnené počas jej predsedníctva vo V4. Zhodli sa na tom, že formát V4 sa osvedčil a nie je potrebné ho rozširovať, pretože  prináša konkrétne výsledky (napr. dohoda ministrov vnútra V4 o spoločnom vstupe do Schengenu). Podporili zaužívanú prax príležitostného prizývania partnerov do formátu V4+. Predsedovia vlád V4 schválili výročnú správu o činnosti Vyšehradskej štvorky počas predsedníctva Poľskej republiky.

Minister zahraničných vecí MR F. Somogyi predstavil hlavné priority nadchádzajúceho maďarského predsedníctva:
-	posilnenie občianskych kontaktov medzi občanmi V4;
-	posilnenie spolupráce v EÚ a NATO a účinné presadzovanie spoločných stanovísk na týchto fórach;
-	podpora spolupráce krajín v oblasti infraštruktúry, vedy a výskumu;
-	pokračovanie v bilaterálnych kontaktoch s dôrazom na západný Balkán a východných susedov EÚ. 
V tejto súvislosti maďarský minister zahraničných vecí F. Somogyi pripomenul, že na najbližšie stretnutie ministrov zahraničných vecí V4 v júli 2005 je prizvaný ukrajinský partner B. Tarasjuk.

2. Európske témy
	a) Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu
Podľa premiéra PR je zodpovednosť prípadného celkového neúspechu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu na tých krajinách EÚ, ktoré nedokázali reagovať na vývoj EÚ v poslednom desaťročí (reformy, rozšírenie) a zlyhali v komunikácii s občanmi. Od vlád, ktorých občania odmietli Zmluvu o Ústave pre Európu v referende očakáva návrhy ďalšieho postupu. PR chce pokračovať v ratifikácii Zmluvy o Ústave pre Európu a uskutočniť referendum, veľa však závisí od výsledkov júnovej Európskej Rady. V otázke eventuálnej renegociácie textu zmluvy je PR skeptická, pretože občania Francúzska a Holandska sa v referende nevyjadrili k jej obsahu. 
	Český premiér vyjadril súhlas so stanoviskom PR, t.j. že Francúzsko a Holandsko musia vyvodiť závery z nedostatkov, ktorých sa dopustili v komunikácii s občanmi. Neúspech referenda ovplyvnil aj situáciu v ČR, pretože rastie počet odporcov Zmluvy o Ústave pre Európu. Česká vláda politicky investovala veľa do Zmluvy o Ústave pre Európu, preto očakáva od Európskej Rady (16.-17.6), a najmä od Francúzska, silný signál.
	Predseda vlády SR prezentoval názor, že neúspech referend vo Francúzsku a Holandsku nie je tým najhorším čo sa mohlo stať, horšie by bolo, ak by sme popreli vlastné pravidlá. Kľúčovým je dodržiavanie pravidiel hry, čo v tomto kontexte znamená pokračovať v ratifikácii Zmluvy o Ústave pre Európu, dať šancu vyjadriť sa všetkým členským krajinám a nevzdať sa po neúspechu vo Francúzsku. Zo situácie vo Francúzsku nám vyplýva poučenie pro domo, že sa občas stávame zajatcami domácej politiky. Je ťažké jedným dychom strašiť prílevom lacnej pracovnej sily z východu a súčasne presviedčať občanov, aby podporili projekt Zmluvy o Ústave pre Európu.		
	
b) Nová finančná perspektíva 2007-2013
	Premiéri V4 sa zhodli, že potreba dosiahnutia kompromisu v Novej finančnej perspektíve počas júnovej Európskej Rady má obrovský význam. Komplex by ukázal, že EÚ stále žije. Egoizmus by mal ustúpiť budúcnosti EÚ.
	Nový negociačný blok luxemburského predsedníctva ide v smere, ktorý uspokojuje potreby krajín V4. Premiéri prezentovali podobné priority v rámci negociácií finančnej perspektívy a zhodli sa na nasledovnom:
-	výška rozpočtu je dôležitá, ale rozhodujúca je jeho štruktúra,
-	úprava alebo zrušenie pravidla n+2 pre čerpanie prostriedkov kohéznych fondov,
-	podpora presadzovania DPH ako oprávneného výdavku pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a rozvoj vidieka, 
-	zvýšenie miery spolufinancovania zo strany EÚ v rámci štrukturálnych fondov. 
	Premiéri V4 sa dohodli, že budú spoločne presadzovať počas júnovej Európskej Rady dosiahnutie kompromisu v otázke Novej finančnej perspektívy, ktorý by v čo najväčšej miere zodpovedal prioritám krajín V4.

3. Európska susedská politika 
 Diskusia k implementácii Európskej susedskej politiky bola zameraná najmä na hodnotenie aktuálnej vnútropolitickej situácie na Ukrajine a Bielorusku a na konkrétne návrhy spolupráce V4 (Medzinárodného vyšehradského fondu) v tejto oblasti. Česká strana prezentovala návrh projektu na zriadenie Vyšehradského domu v Minsku a v tejto súvislosti navrhla zvýšenie ročných členských príspevkov do Medzinárodného vyšehradského fondu o 50 000 EUR za krajinu. Predsedovia vlád V4 súhlasili so zvýšením príspevkov jednotlivých krajín do Medzinárodného vyšehradského fondu.  
Hlavná predpokladaná náplň činnosti Vyšehradského domu by podľa českej strany mohla spočívať: 
- v šírení informácií o krajinách V4, ich histórii, kultúre,
- v odovzdávaní skúseností V4 z obdobia spoločenskej transformácie v priebehu 90. rokov a integrácie do euroatlantických štruktúr, 
- v doplnení v Bielorusku obmedzených a často zavádzajúcich zdrojov informácií o EÚ a politike EU voči Bielorusku, 
- v zázemí pre výstavy, premietanie, literárne večery, prezentácie a semináre organizované jednotlivo či spoločne zúčastnenými krajinami V4, 
- v ponuke knihovníckych služieb, v prístupe k internetu, 
- v priestore pre stretávanie s bieloruskou verejnosťou.

Na podnet MR bola do agendy stretnutia doplnená otázka rozšírenia EÚ o Chorvátsko a rómska problematika.
Premiér MR prezentoval názor, že celý chorvátsky národ nemôže byť potrestaný za to, že sa nedá lokalizovať generál Ante Gotovina. Chorvátsky premiér I. Sanader robí všetko pre to, aby sa preukázala úplná spolupráca Chorvátska s ICTY. Dôležité je nestratiť Chorvátsko zo zreteľa pri pokračovaní integrácie – diskutovať a pomáhať chorvátskym predstaviteľom pri hľadaní riešenia. Predseda vlády SR považuje v tomto kontexte vytvorenie Task force EÚ pre hodnotenie spolupráce Chorvátska s ICTY za kľúčové. Slovensko vždy podporovalo integráciu Chorvátska do EÚ, ale na druhej strane si uvedomuje, že Chorvátsko musí preukázať vôľu spolupracovať, práve preto budú výsledky Task force dôležité, budú hodnotením, ktoré ukáže mieru spolupráce Chorvátska.

	Keďže rómska problematika začína byť výrazným európskym problémom (najmä nežiadúca migrácia), MR navrhla v kontexte „Dekády začleňovania rómskej populácie 2005-2015“ vytvoriť v rámci EÚ špeciálny program, ktorý by pri súčasnom využití národných fondov napomohol k efektívnejšiemu využitiu dostupných finančných prostriedkov na integráciu Rómov. Premiér PR prisľúbil, hoci Rómovia nie sú pre Poľsko prioritou, podporiť SR a MR na pôde EÚ pri presadzovaní projektov, riešiacich rómsku otázku. 

III. Pracovný obed predsedov vlád V4 a premiérky Ukrajiny J. Tymošenkovej

	Diskusia predsedov vlád krajín V4 sa počas pracovného obeda s predsedníčkou vlády Ukrajiny zamerala najmä na otázky:
-	pokračovania reformného procesu na Ukrajine,
-	európske perspektívy Ukrajiny,
-	možnosti spolupráce Ukrajiny a krajín V4 pri preberaní skúseností a plnení podmienok spolupráce Ukrajiny a EÚ,
-	hodnotenie situácie v Rusku.
Predsedovia vlád V4 zhodne konštatovali, že ich krajiny sú pripravené podeliť sa s Ukrajinou o konkrétne skúsenosti prijímania a implementácie podmienok nevyhnutných pre vstup do EÚ. V tejto súvislosti zdôraznili potrebu realizácie zásadných reforiem, ktoré je potrebné pripraviť čo najskôr. 
Európska perspektíva Ukrajiny bola daná do kontextu aktuálnych vnútorných procesov v EÚ. Neúspech referenda o Zmluve o Ústave pre Európu vo Francúzsku a Holandsku nie je dobrým znakom pre pokračovanie rozšírenia. Podľa F. Gyurcsánya išlo v prvom rade o hlasovanie proti rozšíreniu EÚ – občania (starej) EÚ ešte neabsorbovali „veľké“ rozšírenie, pretrváva nedôvera a obavy zo strany sociálneho štatútu. Ukrajina, ale aj ďalšie krajiny budú mať v tomto smere ťažšiu úlohu. V4 však jednoznačne podporuje proces rozširovania EÚ, čo vyjadrila aj v jednej z deklarácii summitu v Kazimierzi.
V4 je pripravená pomáhať Ukrajine a otázka spolupráce by sa nemala stratiť z agendy EÚ. Predseda vlády SR v súvislosti s realizáciou reformného programu na Ukrajine konštatoval, že proces má pozitívne aj negatívne stránky. Niektoré reformy sú zložité a nepopulárne, treba rátať s odozvou občanov, a preto ich treba realizovať čo najrýchlejšie (slovenské skúsenosti), rýchla realizácia však vytvorí podmienky pre rast a stabilitu. Mimoriadne dôležité je nepodceňovať komunikáciu z občanmi a vysvetľovať, že reformy sú v záujme Ukrajiny a nielen v záujme EÚ.
J. Tymošenková v krátkosti charakterizovala vzťahy Ukrajiny a Ruska. Ukrajina má záujem na rozvoji vzťahov, zatiaľ sa však stretáva s chladnejšou odozvou. Negatívny dopad na Ukrajinu mali napr. nedávne opatrenia vlády Ruskej Federácie, ktoré viedli k radikálnemu rastu cien surovín. Preto sa Ukrajina zameriava na programy diverzifikácie energetických zdrojov. Z tohto programu by mohla ťažiť aj EÚ a krajiny V4 bezprostredne.

IV. Bilaterálne rokovanie predsedov vlád SR a Ukrajiny

	J. Tymošenková niekoľkokrát zopakovala, že hlavným cieľom politiky Ukrajiny je vstup do EÚ. Pre tento cieľ je dôležité, aby Ukrajina (prezident, vláda, občania) cítili podporu EÚ. Stretnutie vo formáte PV V4+Ukrajiny je konkrétnym vyjadrením takejto podpory zo strany (nových) členských štátov EÚ. Vláda Ukrajiny má tri hlavné ciele:
-	vstup do WTO,
-	vybudovanie trhového hospodárstva,
-	zabezpečiť energetickú nezávislosť krajiny (do piatich rokov).
Podrobne informovala o situácii v oblasti ťažby a transportu ropy. Uviedla, že diverzifikácia zdrojov môže mať prínos aj pre SR, ide najmä o prepravné možnosti, ktoré poskytuje ropovod Odesa-Brody. Je pravdepodobné, že pôjde o prepravu zmesi ľahkej (kaspickej) a ťažkej (sibírskej) ropy, čo by však pri spracovaní nemal byť problém.
Predseda vlády SR vysoko ocenil konkrétne výsledky návštevy ministra financií SR na Ukrajine. Položila dobré základy, na ktorých je potrebné budovať. M. Dzurinda informoval o skúsenostiach realizácie sektorálnych reforiem a odporučil partnerke, aby vláda Ukrajiny neodďaľovala zložité kroky. J. Tymošenko konštatovala, že minimálne do marca 2006 (voľby) nevidí priestor pre zložitejšie reformy. Dovtedy sa Ukrajina zameria najmä na niektoré kroky v sociálnej oblasti, vytvorenie stimulov na podporu investícií a na odstránenie administratívnych bariér brániacich rozvoju podnikania. Na margo uvedeného M. Dzurinda konštatoval, že tento čas je treba využiť aj na prípravu menej populárnych reforiem, ktoré by sa mali realizovať hneď po potvrdení nastúpeného kurzu ukrajinskej politiky po voľbách 2006. 
J. Tymošenková v rozhovore upozornila aj na zložitú otázku privatizácie veľkých štátnych podnikov. Viaceré z nich boli privatizované za podmienok, ktoré neodrážali ich skutočnú trhovú hodnotu. Vláda Ukrajiny ich nechce znárodňovať, ale hľadá spôsoby, ako kompenzovať straty z predajov. Obaja predsedovia vlád konštatovali, že aj v tejto oblasti môže SR prispieť konkrétnymi skúsenosťami a dohodli sa na konkrétnej spolupráci expertov.
Predsedníčka vlády Ukrajiny na záver v krátkosti informovala, že do volieb pôjde zrejme opäť spoločne blok „Naša Ukrajina“, pričom ešte zostáva dohodnúť otázky ohľadom kandidátnej listiny a pozície lídra zoskupenia. 

V. Závery z rokovaní:

•	Predsedovia vlád ocenili prácu poľského predsedníctva vo V4, schválením výročnej správy o činnosti V4 formálne uzatvorili poľské predsedníctvo a otvorili predsedníctvo MR;

•	Predsedovia vlád vyjadrili politický záujem pokračovať v spolupráci vo formáte V4, nerozširovať ho, ale zároveň udržiavať intenzívny dialóg s partnermi vo formáte V4+;

•	Na summite bola vyjadrená priama podpora Ukrajine, jej európskej perspektíve a ponúknutá konkrétna pomoc pri implementácii Akčného plánu EÚ - Ukrajina;

•	Predsedovia vlád sa zhodli na podpore pokračovania procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu a procesu rozširovania EÚ aj napriek neúspechu referend vo Francúzsku a Holandsku,  prezentovali podobné priority pre rokovania o Novej finančnej perspektíve EÚ na roky 2007-2013 a dohodli sa na koordinácii spoločných stanovísk počas júnovej Európskej rady;

•	Summit v Kazimierzi mal výborné načasovanie a umožnil predsedom vlád prijať silné politické vyhlásenia tesne pred summitom EÚ o Zmluve o Ústave pre Európu a Finančnej perspektíve EÚ na roky 2007-2013 ako aj voči Ukrajine. Boli prijaté dve Spoločné vyhlásenia predsedov vlád krajín V4. V prvom vyzývajú k pokračovaniu procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu a rozširovania EÚ a vyjadrujú nádej na úspešné zakončenie rokovaní o Finančnej perspektíve EÚ na roky 2007-2013. V druhom vyhlásení, venovanom Ukrajine, potvrdzujú svoj záväzok napomôcť Ukrajine pri implementácii Akčného plánu EÚ - Ukrajina.

•	Na summite bola prezentovaná požiadavka na riešenie otázky integrácie rómskeho obyvateľstva v európskom kontexte (vzájomná podpora, identifikácia fondov a programov a pod).

•	Premiéri V4 na základe návrhu ČR rozhodli o navŕšení finančných príspevkov do Medzinárodného vyšehradského fondu o 50 000 EUR ročne za jednu krajinu.

VI. Prílohy:

Príloha č.1: Spoločné vyhlásenie predsedov vlád ČR, MR, PR a SR k pokračovaniu procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu a rozširovania EÚ;                
Príloha č.2: Spoločné vyhlásenie predsedov vlád ČR, MR, PR a SR  k záväzku napomôcť Ukrajine pri implementácii Akčného plánu EÚ - Ukrajina.

											Príloha č. 1

JOINT DECLARATION OF THE PRIME MINISTERS 
OF THE VISEGRAD GROUP COUNTRIES
KAZIMIERZ DOLNY 10TH OF JUNE

The Prime Ministers of the Visegrad Group met in Kazimierz Dolny in Poland on 10th of June 2005. They consider the outcome of the referenda on the Constitutional Treaty carried out so far as a very serious challenge for the European Union. The concerns expressed in the public debates in all the EU Member States need to be thoroughly analysed and addressed, taking due account of the results of the referenda in France and the Netherlands which reflected rather other problems than the content of the Constitutional Treaty. 

The European dream which has been long inspiring societies throughout the continent needs to be rediscovered and re-vitalised. All the citizens across the continent need a positive vision of the benefits of politically and economically strong European Union. It is the responsibility of the leaders of the European Union to provide that vision. 

The Prime Ministers reiterated that the Constitutional Treaty is a compromise reached in good faith after difficult and complex negotiations. It remains the framework for further development of the European project. It enhances the ability of the European Union to address future internal and global challenges. Therefore the process of ratification should continue as foreseen in Art. IV-447 of the Constitutional Treaty and the Declaration 30 attached to the Final Act of the Intergovernmental Conference. All Member States should express themselves on the Treaty. They should proceed with ratification at the pace they consider most appropriate in their individual circumstances.
 
The Prime Ministers express their full confidence that the Governments of France and the Netherlands take the necessary steps to address problems in the ratification process they experienced. The Prime Ministers believe that the current situation could only be overcome by joint efforts in order to reinforce our common European project.
 
The Prime Ministers reiterate their commitment to further enlargement of the European Union.

The Prime Ministers believe that successful and commonly acceptable outcome of the final negotiations on the New Financial Perspective at the European Council in June would confirm that the European Union is capable of resolving major challenges. It would also demonstrate a principle of solidarity stipulated in the Treaties on which the EU is founded.
 
The Prime Ministers therefore call on all the Member States to prove the extent of their European accountability in achieving a successful outcome of the negotiations on the New Financial Perspective.

											Príloha č. 2

JOINT DECLARATION OF THE PRIME MINISTERS 
OF THE VISEGRAD GROUP COUNTRIES
KAZIMIERZ DOLNY 10TH OF JUNE

The Prime Ministers of the Visegrad Group, who met in Kazimierz Dolny in Poland on 10 June, welcomed Ukraine’s commitment to implement EU-Ukraine Action Plan. They recognize efforts of the Government of Ukraine in the reform process and the first achievements in the strengthening democratic principles in Ukraine’s public life. A new commitment to democracy and reforms opens European perspectives for Ukraine and new prospects for EU-Ukraine relations. 

The Prime Ministers of The V4 confirmed their commitment to co-operate with Ukrainian’s partners in implementation of the EU-Ukraine Action Plan. 

The V4 countries decided to exchange information on (and co-ordinate where beneficial) bilateral assistance projects and the engagement of Visegrad countries in the twinning co-operation when it is finally offered to Ukraine later this year. In particular joint Visegrad Group efforts will concentrate on institutional development, regional co-operation and development, and implementation of selected reforms. The Visegrad Group countries will work towards closer co-operation between the EU and Ukraine in the area of CFSP, JHA as well as development of economic co-operation, with respect to facilitation of Ukraine’s accession to the WTO as well as start of negotiations on free trade agreement between the EU and Ukraine.  Prime Ministers recognised the importance of people-to-people contacts for development of EU relations with Ukraine. They shared the expectation that the EU-Ukraine visa facilitation agreement should allow for maintaining mutually beneficial arrangements that exist between Visegrad Group countries and Ukraine.       

The Prime Ministers of the Visegrad Group fully agreed that it is in our common interest to make EU-Ukraine AP implementation a success. They expressed hope for the positive outcome of the review of the progress made in political and economic reform in Ukraine and in strengthening EU-Ukraine relations during forthcoming EU-Ukraine Co-operation Council meeting and  EU-Ukraine Summit.