O b s a h

1. Súčasný stav výchovy a vzdelávania na Slovensku ..............................................	1  

1.1. Charakteristika systému vzdelávania v SR ............................................................	1  
1.2. Klady vývoja školstva od roku 1990 .....................................................................	3  
1.3. Nedostatky vývoja školstva od roku 1990 ............................................................	5  

2. Základné východiská a princípy zmien vo výchove a vzdelávaní ........................	11 

2.1. Megatrendy vývoja spoločnosti ............................................................................	11  
2.2. Slovenský vzdelávací systém a cesta do EÚ ..........................................................	12  
2.3. Všeobecné ciele a princípy výchovy a vzdelávania ................................................	12    
2.4. Systém celoživotného vzdelávania  .......................................................................	16  

3. Cieľový stav výchovy a vzdelávania .....................................................................	19 

4. Programové zmeny pre dosiahnutie cieľov v jednotlivých prvkoch systému  celoživotného vzdelávania ............................................... ....................................	21  

4.1. Materské školy .....................................................................................................	21 
4.2. Základné školy .....................................................................................................	22 
4.3. Špeciálne školy .....................................................................................................	23   
4.4. Základné umelecké školy ......................................................................................	24    
4.5. Gymnáziá a všeobecné stredoškolské vzdelávanie .................................................	25 
4.6. Odborné stredoškolské vzdelávanie ......................................................................	26 
4.7. Výchova a vzdelávanie mimo vyučovania, neformálne a záujmové vzdelávanie  ....	27   
4.8. Podporné služby pre školu, poradenstvo, školské zariadenia .................................	28    
4.9. Terciálne vzdelávanie ............................................................................................	29   
4.10. Ďalšie vzdelávanie ..............................................................................................	30  

5. Programové zmeny v rozhodujúcich oblastiach ...................................................	32    

5.1. Kurikulum a obsah vzdelávania  ............................................................................	32  
5.2. Riadenie a ekonomické zabezpečenie systému celoživotného vzdelávania ..............	35       
5.3. Učiteľ - rozhodujúci činiteľ vo výchove  a vzdelávaní ...........................................	38  
5.4. Kvalita výchovy a vzdelávania ..............................................................................	40  
5.5. Medzinárodná spolupráca vo výchove a vzdelávaní ...............................................	41  

6. Dvanásť pilierov Národného programu výchovy a vzdelávania 
v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov ..........................................	43  

7. Stratégia reformných zmien ..................................................................................	47

8. Realizačný plán k Národnému programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej 
    republike na najbližších 15 až 20 rokov ................................................................	50
ÚVOD

Programové vyhlásenie vlády SR  z  novembra 1998 uvádza:

"Vláda SR  považuje výchovu  a vzdelávanie  za jednu  zo svojich najvýznamnejších a trvalých priorít. Chce vytvoriť spoločnosť, v ktorej vzdelávanie bude  zdrojom dlhodobej prosperity Slovenska, čo ovplyvní postavenie Slovenska v Európe, ako aj všestranný rozvoj osobnosti a uplatnenie každého občana……Rozhodujúcu úlohu štátu vláda vidí v zastavení úpadku a vo vzostupnom koncepčnom rozvoji výchovy a vzdelávania, ako aj v zaistení rovnosti v prístupe k vzdelaniu…Vláda vytvorí dlhodobú koncepciu rozvoja výchovy a vzdelávania...tak, aby sa stala základom rozvoja školstva na najbližších 15-20 rokov bez ohľadu na striedanie vlád. V nadväznosti na koncepciu pripraví nový školský zákon (zákon o výchove a vzdelávaní).”

Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov vychádza  z ambície, aby načrtol ľudskú spoločnosť  na základe humánno – tvorivej výchovy  pre nové  tisícročie. Je to veľký cieľ  hraničiaci  s víziou, ale bez  veľkých snov by dnes neexistovalo ľudstvo. Lebo, parafrazujúc  Marca Aurélia "človek   má takú cenu, akú cenu má to, o čo sa snaží". Myslíme si, že to platí aj o našom štáte a spoločnosti.

	Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov vznikol na základe verejnej diskusie k návrhu Koncepcie rozvoja výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike. Nadväzuje na Programové vyhlásenie vlády SR z novembra 1998, materiály vzťahujúce sa k vývoju slovenského školstva za desaťročie od roku 1989 a zároveň využíva výsledky verejnej diskusie k návrhu Koncepcie rozvoja výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike (projekt Milénium), na ktorej sa podieľala pedagogická i ostatná verejnosť, sociálni partneri i ďalšie zainteresované občianske, profesijné a stavovské združenia. Opiera sa taktiež o analýzu obecných trendov, ktoré sa dlhodobo uplatňujú v krajinách Európskej únie a ostatných vyspelých štátoch sveta. Program súhrnne vymedzuje hlavné priority, ktoré majú rešpektovať a realizovať štátne a verejné orgány, jednotlivé školy a školské zariadenia, pedagogickí pracovníci i všetci ostatní aktéri vzdelávacej politiky na Slovensku. Základným predpokladom úspešnosti navrhovaného programu bude jeho vhodné začlenenie do stratégie celkového sociálno-ekonomického rozvoja slovenskej spoločnosti spolu s dôsledným prispôsobovaním sa princípom vzdelávacej politiky demokratických krajín.
Výchovu a vzdelávanie pritom vnímame ako otázku zachovania kultúry, biologickej, historickej a kultúrnej reprodukcie spoločnosti, otázku prežitia  národa a štátu, otázku konkurencieschopnosti, hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ktorá rozhodujúcim spôsobom ovplyvňuje kvalitu života aj hodnotovú orientáciu všetkých členov spoločnosti.
Je potrebné zdôrazniť, že Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov nie je vedeckou prácou  plnou dôkazov, faktografických podkladov a pramenných odvolávok, s odpovedajúcim štýlom a slovníkom. Nie je ani dokonalým projektom, ktorý sa má iba prosto realizovať. Taká ašpirácia by bola v rozpore s moderným vnímaním strategického plánovania a riadenia, pre ktoré je akýkoľvek text o stratégii skôr súborom zámerov, stále podliehajúcim korekciám podľa  rýchlo sa meniacej skutočnosti. Vzniká teda ako otvorený, živý dokument, ktorý sa neustále mení a upravuje; obsahuje strategickú víziu kľúčových problémov, ich väzieb a najmä akcií, ktoré by mali viesť k tomu, aby sme na  historickej križovatke súčasných záujmov a perspektívnych potrieb našej spoločnosti nielen nezablúdili, ale pokiaľ možno postupovali čo najrýchlejšie k najlepšej možnej pozícii medzi porovnateľnými, predovšetkým podobne veľkými európskymi štátmi. 
Národný program tak, ako každý koncepčný materiál, stojí na dvoch základných princípoch - vízia (koncepcia, program) a  zdroje ( ľudia, financie). Možné stratégie rýchleho rozvoja moderného vzdelávacieho systému na Slovensku sú silne limitované najmä kritickým nedostatkom finančných zdrojov. Pre zabezpečenie nutných zmien vo výchove a vzdelávaní je preto nevyhnutná finančná a politická podpora štátnych aj samosprávnych orgánov, podnikov, sociálnych partnerov, strán, občianskych združení i jednotlivcov. Konkretizáciou tejto podpory je na centrálnej úrovni zabezpečenie potrebných zdrojov, približujúcich sa k európskemu štandardu a prijatie reálnych opatrení na zabezpečenie vitálnych funkcií systému. 

1. SÚČASNÝ STAV VÝCHOVY A VZDELÁVANIA NA SLOVENSKU

1.1.	Charakteristika systému vzdelávania v SR (údaje sú  zo školského roku 1999/2000):
Materské školy a špeciálne materské školy zabezpečujú  výchovu a vzdelávanie detí predškolského veku. Máme 3310 materských škôl, z toho 11 súkromných a 9 cirkevných. Materské školy navštevuje 161 818 detí. V 87,5% je výchovný jazyk  slovenský, v 8,3% maďarský (275 MŠ) a v ostatných iné  výchovné jazyky. V materských školách vyučuje 15 807 učiteliek (ani jeden muž).
Počet a podiel materských škôl s vyučovacím jazykom je nasledovný:
-  slovenským							2896	87,5%
- maďarským							275	8,3%
-  ukrajinským							34	1%
-  slovenským  a maďarským	 (spoločná správa)		102	3,1%
-  slovenským a ukrajinským (spoločná správa)		3	0,1%
Základné  školy  navštevuje 671 706 žiakov, máme 2471 ZŠ z toho 92 cirkevných a 4 súkromné základné školy. Na ZŠ vyučuje 40 950 učiteľov, z čoho je 34 155 žien (83,4%). 
Počet a podiel škôl s vyučovacím jazykom je nasledovný:
-  slovenským							2160	87,4%
-  maďarským							273	11,1%
-  ukrajinským							8	0,3%
-  nemeckým							1	0,04%
-  bulharským							1	0,04%
-  slovenským a maďarským (spoločná správa)		28	1,1%
Stredné školy – gymnáziá: Gymnázia  navštevuje  spolu 76 662 žiakov (vrátane gymnázií s osemročným štúdiom). Máme 209 gymnázií,  z toho 17 súkromných a 36 cirkevných.
Počet a podiel gymnázií s vyučovacím jazykom je nasledovný:
-  slovenským							184	88%
-  maďarským							15	7,2%
-  ukrajinským							1	0,5%
-  bulharským							1	0,5%
-  slovenským a maďarským (spoločná správa)		8	3,8%
       Na gymnáziách pôsobí 6 165 interných učiteľov a 1000 externých učiteľov. 	
Stredné odborné školy navštevuje 99 070 žiakov. Máme ich 379  z toho 27 súkromných a 11 cirkevných.
Počet a podiel škôl s vyučovacím jazykom je nasledovný:
-  slovenským							351	92,6%
-  maďarským							7	1,9%
-  slovenským a maďarským (spoločná správa)		20	5,3%
-  slovenským a ukrajinským (spoločná správa)		1	0,3%
Na SOŠ vyučuje 10 184 interných učiteľov (68,6% žien) a 3069 externých učiteľov.
Stredné odborné učilištia a učilištia navštevuje 102 522 žiakov. Máme 361 SOU  z toho 10 súkromných a  5 cirkevných. 
Počet a podiel škôl s vyučovacím jazykom je nasledovný:
-  slovenským							329	91,1%
-  maďarským							7	1,9%
-  slovenským a maďarským (spoločná správa)		25	 6,9%
Iba 2740  žiakov sa pripravuje na svoje povolanie pre konkrétnu  právnickú alebo fyzickú osobu, čo je 2,7 %. Na SOU vyučuje 5882 interných učiteľov (65,1 % žien), 5609 majstrov odbornej výchovy (40 % žien) a 1034  externých učiteľov.
Vysoké školy – máme 23 vysokých škôl ( z toho jedna je súkromná, 2 vojenské, jedna policajná  a jedna cirkevná – katolícka univerzita v Ružomberku), ktoré majú 95 fakúlt  a všetky sú univerzitného typu. Študuje v nich 88 192  študentov  denného štúdia a  29 103 externého  štúdia.  Na VŠ vyučuje 9049 interných učiteľov (38,8 % žien) a  2085 externých učiteľov.
V systéme  sú aj  osemročné gymnáziá, ktoré integrujú  základnú a strednú školu  do jedného celku. Máme 158  gymnázií  s osemročným štúdiom, z toho 11 súkromných a 29 cirkevných. Navštevuje ich 32 895 žiakov, čo predstavuje 42,9 % všetkých žiakov gymnázií. Osemročné gymnáziá navštevuje 6,86 % populácie všetkých  žiakov  vo veku zodpovedajúcom  5. – 8. ročníku ZŠ. Podiel novoprijatých žiakov  do prímy  osemročného gymnaziálneho štúdia  predstavuje približne 8 % žiakov  základných škôl z populačného ročníka.
Špeciálne školy  navštevuje 30 736 žiakov (3,7 % všetkých žiakov vo veku povinnej školskej dochádzky). Máme 381 špeciálnych škôl, z toho 2 súkromné a 5 cirkevných špeciálnych škôl.   V špeciálnych školách vyučuje 4337 interných učiteľov (84,16 %  žien),  552 majstrov odbornej výchovy (58,5 % žien), 1671 vychovávateľov, zdravotníckych zamestnancov, psychológov (90,3 % žien) a 128 externých učiteľov. V materských školách bolo k 15.9.2000 individuálne integrovaných 1266  detí so špeciálnymi výchovno–vzdelávacími potrebami (ŠVVP), v základných školách 6481 žiakov a v stredných školách 303 žiakov.
V základných umeleckých školách  je 95 561 žiakov. Máme 194 základných umeleckých škôl, z toho 17 súkromných a 3 cirkevné. Vyučuje v nich 3498 interných učiteľov (70,3 % žien)  a 856 externých učiteľov.
Školské zariadenia rozdeľujeme na:
•	výchovno-vzdelávacie zariadenia (predškolské zariadenia, školské kluby, školské strediská záujmovej činnosti, centrá voľného času, domovy mládeže  a školy v prírode). Centier voľného času a stredísk záujmovej činnosti sme mali v roku 1999/2000 na Slovensku 142. Pracuje v nich 2437 pracovníkov z toho 1014 interných. Máme 38  škôl v prírode v ktorých pracuje 34 pedagogických pracovníkov a  381 prevádzkových pracovníkov. Máme 118  domovov  mládeže  v rezorte  školstva, z toho 106  štátnych, 2 súkromné  a 10 cirkevných. Celkove je v nich ubytovaných 13842  žiakov. Výchovno – vzdelávaciu činnosť  vykonáva 445 vychovávateľov ( z toho 383 žien) a 46 pomocných vychovávateľov,
•	poradenské a špeciálne  výchovné zariadenia zákon NR SR č. 279/1993  o školských zariadeniach rozdeľuje na a) zariadenia výchovnej prevencie, ktorými sú centrá výchovnej a psychologickej prevencie, liečebno–výchovné sanatória a diagnostické centrum;  b) zariadenia náhradnej  výchovy, ktorými sú  reedukačné domovy. Pedagogicko–psychologické poradne  a zariadenia špeciálno-pedagogického poradenstva, t.j. detské integračné centrá a špeciálno-pedagogické poradne  patria do systému  poradenských zariadení. Do tohoto systému patria: výchovný poradca, školský psychológ,  špeciálny pedagóg, liečebný pedagóg,  školský logopéd, koordinátor prevencie; pedagogicko–psychologická poradňa, špeciálno-pedagogická poradňa, detské integračné centrum;  centrum výchovnej a psychologickej prevencie, liečebno–výchovné sanatórium, diagnostické centrum;  reedukačný detský domov, reedukačný domov pre mládež. V centrách výchovnej a psychologickej prevencie, pedagogicko – psychologických poradniach, liečebno – výchovných sanatóriách a detských integračných centrách  pracovalo v roku 1999/2000  v 115 zariadeniach  spolu 1280 pracovníkov. Interných je 1128. Z celkového počtu je 30,5 % pedagogických pracovníkov, 85,5 %  žien.
•	záujmovo – vzdelávacie zariadenia (členia sa na: jazykové  školy, štátne jazykové školy  a štátny stenografický ústav). Ich celkový počet je 28 a navštevuje ich 22 812 poslucháčov. 
•	školské účelové zariadenia - ťažiskom v tejto oblasti sú zariadenia školského stravovania, ktorých je 4 657 a ich prevádzku  využíva 168 380 stravníkov. ďalej sú to zariadenia praktického vyučovania, ktorý je 61, školské výpočtové strediská, ktorých je 5 a školské hospodárstva.
Celkove  z počtu 1,231 milióna detí, žiakov a študentov (23 % obyvateľstva SR)  je ich v predškolských zariadeniach 13,1 %, v ZŠ 54,6%, v dennom štúdiu na stredných školách 22,6%, špeciálnych školách 2,5% a v dennom štúdiu na vysokých školách 7,2 %. 23,5% žiakov v stredoškolskom veku navštevuje gymnáziá, 38,6 % SOŠ,  37,2% SOU  a 0,7%  špeciálne stredné školy. 81,4% žiakov navštevuje stredné školy, ktoré sa ukončujú maturitnou skúškou. V školskom roku 1999/2000  ukončilo strednú školu  s maturitou 69,1% všetkých stredoškolákov. Do prvého ročníka vysokých škôl bolo prijatých 22 866 študentov, čo predstavuje 25,5% populačného ročníka.  Na školách v SR pôsobí 87 177 interných učiteľov 
(z toho je 82,2 % žien), 9125 vychovávateľov a pomocných vychovávateľov, 6213 majstrov odbornej výchovy  a  10 897  externých učiteľov. Dohromady je to  113 421 pedagogických pracovníkov.

1.2. Klady vývoja  školstva  od roku 1990
Najväčším výdobytkom zmien v roku 1989 bolo získanie slobody, nastolenie   demokratického režimu, otvorenie sa svetu. Táto zmena  priniesla  víziu mnohých možností, priniesla  aj reálnu nádej  čo najrýchlejšie zmeniť  zastaralé  stereotypy  a závislosti a rýchle napredovať ľudsky, sociálne, ekonomicky.  Bola to aj výrazná šanca pre školstvo, výchovu a vzdelávanie.  Sny a možností sa  za desať rokov nenaplnili tak, ako sme to očakávali a v čo sme dúfali.
 Kladom ale je, že:
•	všetky školy sa odideologizovali od manifestne prezentovanej komunistickej ideológie,   zrušilo sa ideovopolitické vzdelávanie učiteľov, hoci sa nepodarilo školy celkom odpolitizovať,
•	založili sa neštátne školy – súkromné, cirkevné,
•	školy majú možnosť  získať právnu subjektivitu, čo vyplýva zo zákona,
•	v niektorých školách sa experimentálne overovali  alternatívne programy  a založili sa  aj prvé alternatívne školy vychádzajúce najmä  z humanistickej filozofie (Waldorfské školy, Integrované tematické vyučovanie, Rogersiánske, Otvorené  školy, THV školy a pod.),
•	aj napriek tomu, že poklesol počet materských škôl a detí v nich, materské školy majú kvalitný  výchovný program, posilnila sa kompetencia riaditeliek, čím ďalej tým viac učiteliek materských škôl má vysokoškolské vzdelanie. Slovensko si udržovalo vysoký, takmer 90% podiel zaškolenosti 5 -ročných detí v MŠ, 
•	relatívne dobre je vybudovaný a funguje  systém základných škôl,
•	zaviedlo sa uplatnenie  slovného hodnotenia  žiakov na I. stupni ZŠ  a v  predmetoch výchovného zamerania na II. stupni ZŠ, 
•	vydávajú sa  alternatívne učebnice, napr. šlabikár,
•	umelecké školstvo vrátane základných umeleckých škôl má vysokú úroveň, ktorá je aj v zahraničí oceňovaná,
•	redukoval sa obsah učebných osnov pre ZŠ a SŠ. Školy majú možnosť  modifikovať časové dotácie pre predmety o 10 %  a  obsah učiva až o 30 %; SOŠ a SOU  majú možnosť modifikovať  učebný plán  v rozsahu  10%  a obsah učiva  až o 30% (netýka sa to gymnázií),
•	vydali sa nové učebné plány  pre ZŠ a SŠ; posilnila sa výučba cudzích jazykov a zaviedol sa vyšší počet voliteľných predmetov,
•	v učebných osnovách všeobecnovzdelávacích predmetov  ZŠ a gymnáziách  je vyčlenené základné učivo a v nadväznosti naň  sú pripravované a overujú sa  vzdelávacie a výkonové štandardy. Následne sa pripravuje a overuje nový model maturitnej skúšky,
•	zaviedlo sa bilingválne  štúdium na viacerých stredných školách,
•	na SOŠ a SOU  sa zaviedli viaceré nové učebné a  študijné odbory. Na 20 pilotných školách  sa overoval program PHARE  najmä s dôrazom na výučbu cudzích jazykov a skupinovitú prípravu , na 6 SOŠ  sa v spolupráci  s Holandskom overoval model vyššieho odborného  štúdia, na 3 SOU sa overoval modulárny systém vzdelávania v spolupráci so Škótskom,
•	experimentálne bol overený projekt WHO a EÚ Zdravé školy (Školy podporujúce zdravie), ktorý sa na školách ďalej realizuje,
•	boli vypracované niektoré výchovné programy zamerané na výchovu a vzdelávanie rómskych detí,
•	realizuje sa nová koncepcia  vyučovania dejepisu, vypracovali sa nové učebnice dejepisu,
•	posilnilo sa environmentálne vzdelávanie,
•	naši  žiaci, najmä gymnázií a stredných odborných škôl, dosahujú  v medzinárodných súťažiach popredné umiestnenia  najmä  v informatike, programovaní, matematike, fyzike, a žiaci SOU v odborných zručnostiach,
•	zaviedli  sa  dve kvalifikačné  skúšky pre učiteľov  a vypracoval sa program ďalšieho vzdelávania pedagogických pracovníkov  na zvýšenie ich odbornej spôsobilosti, ktorého základné formy  a postupnosti sú definované vo vyhláške MŠ SR č.42/1996 Z. z.,
•	vysoké školy  získali  akademické práva a slobody,
•	postupne sa  skvalitňuje pregraduálna príprava budúcich pedagógov aj tým, že sa vydáva u nás a v Čechách pomerne dosť kvalitných učebníc  a literatúry z oblasti pedagogiky, psychológie; zavádza sa na vysokých školách kreditný systém  štúdia,  čo umožňuje  väčšiu  možnosť  voľby predmetov a zameraní študentov, čo by mohlo zvýšiť  ich motiváciu pre  prácu,
•	vysoký je záujem  mládeže o   štúdium na vysokých školách. Nárast počtu  prijatých študentov  na vysoké školy  v porovnaní s rokom 1990  je 1,7 násobný  a dosahuje 25,5 % populácie 18-ročných. Napriek tomu nie je možné uspokojiť  všetkých záujemcov  o vysokoškolské štúdium, lebo na vysoké školy sa hlási viac ako 50 % maturantov,
•	napriek veľkým problémom  a nízkym platom, pracuje  zatiaľ  v školstve ešte   veľa zanietených   ľudí ochotných  a schopných sa rozvíjať a pomáhať pri rozvoji školstva,
•	legislatívne sa upravila integrácia žiakov s postihnutím do systému "štandardného" školstva; vytvoril sa typ "praktickej školy" pre žiakov s mentálnym postihnutím, ktorým ich postihnutie neumožňuje úspešne absolvovať prípravu v odbornom učilišti; zaviedol sa strešný pojem pre všetkých žiakov s postihnutím a to "žiak so špeciálnymi výchovno – vzdelávacími potrebami" a   odstránilo sa označenie "osobitná"  a "pomocná" škola, ktoré mali pejoratívny  kontext,
•	zriadili sa špeciálne  triedy v bežných školách pre deti so špeciálnymi výchovno – vzdelávacími potrebami; uplatňuje sa pozitívna diskriminácia pri prijímaní žiakov  so zmenenou pracovnou schopnosťou na   školy,
•	vytvorilo sa legislatívne prostredie na vznik a fungovanie systému špeciálno–pedagogického poradenstva, špeciálnych škôl, školských zariadení  a spresnila sa legislatívne  činnosť  výchovného poradenstva  a poradenských zariadení
•	odstránila sa možnosť oslobodzovania od povinnej školskej dochádzky, čím sa v Slovenskej republike vytvorili legislatívne podmienky na jej zaradenie medzi krajiny so 100 % zaškolenosťou všetkých občanov,
•	vytvorila sa nezávislá školská inšpekcia,
•	boli  vypracované  nové výchovno – vzdelávacie programy  v domovoch mládeže, napr. "Tvorivo – humanistický model  výchovy v domovoch mládeže",
•	Slovensko bolo prijaté do IEA – Medzinárodnej asociácie  pre meranie  a hodnotenie  vzdelávacích výsledkov  a významná je aj naša účasť v projektoch TIMSS, CE, SITES.

1.3. Nedostatky  vývoja školstva  od roku 1990
  Očakávania  z  možností  otvoreniu sa slobode, demokracii a svetu sa nenaplnili. 
Vzdelanostná úroveň obyvateľstva nie je taká, ako sme si predstavovali a projektovali. V SR je veľmi málo ekonomicky činného obyvateľstva  (vek od 25  do 64 rokov)  s terciárnym vzdelaním (pomaturitným) a to iba 10 %. V Kanade má terciárne vzdelanie  až 48 % obyvateľstva, v USA  26,6%, v Holandsku 24,2%, v Nórsku 23,7 % ). V priemere v EÚ má terciárne vzdelanie 21% obyvateľstva vo veku od 25  do 64  rokov, u nás len spomínaných 10 percent ! (Prameň : Education at a Glance, 1998. Údaje sú z roku 1996 a údaje za Slovensko vložili autori).
Rovnako  prijímanie maturantov na vysoké školy, do terciárnej sféry vzdelávania  (25,5 %  v roku 1999  u nás)  je pod priemerom krajín EÚ,  ale aj vyspelých krajín sveta, kde čísla dosahujú   od  30  až do 50 %.
Počet maturantov  (69,1 %)  je tiež nízky. Priemer  maturantov  z populačného ročníka vo vyspelých  krajinách je okolo 80 %. Pomer študentov na gymnáziách v porovnaní so SOU a SOŠ je nevyhovujúci (len 16,8 % na gymnáziách, 37,4  % na SOŠ a 44,0 % na SOU).
Priemerná dĺžka  školskej dochádzky (vzdelávania)  absolventov  škôl, ktorí končili  štúdium v roku 1996  je v EÚ 17,4 roka. Slovensko nevykazuje presnejšie údaje, ale pokiaľ  extrapolujeme  z Čiech, je to 14,7 roka, čo by bolo menej  o 2,7 roka ako priemer v EÚ. U nás   sa za posledné roky skrátila povinná školská dochádzka  pôvodne  z desať rokov na  deväť a v súčasnosti sa predĺžila znovu na 10 rokov. 
Podľa prieskumu uskutočneného v novembri 1997 agentúrami IRI a FOCUS je viac ako 74% mladých ľudí vo veku 15 až 25 rokov presvedčených, že úroveň školstva na Slovensku sa zhoršuje (Spektrum, 1998, s. 10). V prieskume (I.Turek et al., 1999) až 70,1% pedagogických pracovníkov vyslovilo názor, že celková situácia v školstve (ich motivácia k práci, pracovná atmosféra, platové podmienky, výsledky výchovy a vzdelávania) je v súčasnosti horšia alebo oveľa horšia ako pred novembrom 1989. Tieto, a ďalšie údaje, indikujú, že  naše školstvo má závažné problémy, ktoré možno označiť  za krízové.
 Financovanie školstva je najbolestivejšou stránkou  súčasného výchovno – vzdelávacieho systému na Slovensku.  Charakteristickým znakom vzdelávacej politiky EÚ je zvyšovanie kvality vzdelávania. Žiaľ, v SR je to skôr naopak. Podmienky vzdelávania v SR a v dôsledku toho aj jeho kvalita sa neustále zhoršujú. V SR tvoria výdavky na školstvo a vedu iba 3, 7% HDP, kým priemer v EÚ je 6,3 % HDP.   Priemerná mzda v školstve, ktoré má zo všetkých odvetví národného hospodárstva najviac vysokoškolsky vzdelaných pracovníkov, je druhá najnižšia (po rezorte poľnohospodárstve a lesníctva) a v rokoch 1994 až 1999 zaostáva za priemernou mzdou v národnom hospodárstva o 13 až 17 %, pričom trend zaostávania sa neustále prehĺbuje. Mieru spoločenského ohodnotenia povolania vyjadruje pomer zárobku k hrubému domácemu produktu (HDP) na hlavu. Priemer pomeru platu učiteľov k HDP na hlavu je v štátoch OECD 1,60, čo znamená, že plat učiteľa v štátoch OECD je o 60 % vyšší ako HDP na hlavu v týchto štátoch. V SR bol tento pomer v roku 1997 u učiteliek materských škôl iba 0,71, (výrazne  finančne sú nedocenené  učiteľky materských škôl  s vysokoškolským vzdelaním), u učiteľov ZŠ 0,91, u učiteľov gymnázií 1,04, učiteľov SOŠ 1,02 a učiteľov vysokých škôl 1,23.
 Zo štátov OECD a EÚ vydávalo na školstvo z HDP menej  iba Grécko a Turecko, na  vysoké školstvo len Luxembursko (ale väčšina luxemburských študentov  študuje v zahraničí). V roku 1999 vydávalo menšiu časť HDP na vysoké školy v Európe  iba Rumunsko a Bulharsko. Financovanie školstva má pritom reálne klesajúcu tendenciu. Napríklad  výdavky na jedného študenta vysokej školy  v roku 1997 tvorili iba 38 %  výdavkov  z roku 1990. Rozpočet pre školstvo nestačí pokryť  ani prevádzkové náklady  škôl a školských zariadení, pritom mnohé školy  sú v havarijnom stave, nie sú prostriedky na nákup nových pomôcok. Nedostatkom financovania školstva je nielen nízky  podiel HDP  na školstvo a vedu  v porovnaní s krajinami EÚ  a OECD, ale aj nevyhovujúci  systém rozpisu  štátneho rozpočtu  kapitoly  školstva, nakoľko nemotivuje  školy a úrady  k hospodárnosti, lebo pri rozpise sa vychádza  z výdavkov  v minulom období.
Slabé financovanie  školstva sa odráža aj na platoch pedagogických pracovníkov. V porovnaní s platmi   učiteľov v  EÚ  sú platy našich učiteľov podstatne nižšie. Ale aj český učiteľ poberá  dvojnásobný plat ako slovenský. V prepočte na slovenské koruny je priemerná mzda učiteľa v Čechách okolo 15 tisíc. V materskej škole 10 tisíc, základnej škole 12 500, strednej škole 14 tisíc, na gymnáziách okolo 15 tisíc  a na vysokých školách 16 800 korún. Pracovné úväzky  učiteľov  základných a stredných škôl v SR  sú pritom vyššie ako  vo väčšine  štátov EÚ. Porovnanie absolútnych miezd je  niekedy kritizované a preto uvedieme  porovnanie relatívnych miezd. Pri porovnaní možností nákupu jednotlivých druhov tovaru v Nemecku, Rakúsku a v SR  podľa povolaní je situácia najnepriaznivejšia u učiteľov. Napr. stavebný robotník v SRN  si môže kúpiť  za svoj mesačný plat 4,3 krát viacej potravinových košov  ako stavebný robotník v SR; kuchár v SRN 4,2 krát viac, ako kuchár  v SR, klampiar 3,5 krát viac, strojvodca iba 2,9 krát, ale učiteľka  materskej a základnej školy  v SRN si môžu kúpiť za svoj mesačný zárobok až 6,9 (!) krát viacej potravinových košov */, ako učiteľky týchto typov škôl na Slovensku. Učiteľ na vysokých školách v Nemecku až 7,94 (!) krát viacej potravinových košov  ako vedecko-pedagogický pracovník, učiteľ  vysokej školy v SR. 
Dôsledkom nedostatočného  ocenenia práce učiteľov  a vychovávateľov a nedostatočného financovania  školstva je  kritický stav  školstva v Slovenskej republike  umocnený aj odchodom učiteľov  z tohoto povolania. Učitelia (často tí najlepší)  odchádzajú  zo školských služieb.  V súčasnosti  až 34,78 % vyučovacích hodín na základných a stredných školách  sa odučí nekvalifikovanými učiteľmi ! V školstve  pôsobí   10 % dôchodcov.
Na základných školách spĺňa kvalifikačné požiadavky iba 70,68 % učiteľov, pričom v niektorých okresoch  na prvom stupni pôsobí viac ako polovica nekvalifikovaných učiteliek. Na stredných školách je kvalifikovanosť iba 68,96 %  a na špeciálnych školách je najhoršia – len 46,65 % je  kvalifikovaných pracovníkov. Kvalifikovanosť  vyučovania  anglického jazyka  na  ZŠ je len 52,86 %, nemeckého jazyka 58,78 %.
Hrozivá je veková  štruktúra učiteľov. Do školstva prichádza  ročne iba 5,5 % nových učiteľov a tých, ktorí odchádzajú, alebo idú do dôchodku, nemá kto nahradiť. Mnohí učitelia aby si zarobili na živobytie  majú ešte ďalšie zamestnanie.  90 %  učiteľov má záujem  o výcviky na prekonanie stresu, 50 % má zvýšený cholesterol, 30 % problémy s krvným tlakom, 40 % tých, ktorí dlhšie ako 20 rokov učia je neurotických a viac ako 25 % demotivovaných ("vyhorených"). Štát nevytvára podmienky pre revitalizáciu psychických a fyzických síl  učiteľa a všeobecne klesol sociálny status pedagogického pracovníka. Ako môže nekvalifikovaný, nemotivovaný, neurotický, rezignovaný  učiteľ  vychovávať aktívnych, samostatných, tvorivých, zapálených, spokojných a na školu a vzdelanie tešiacich sa žiakov a študentov ?
V školstve sa neuskutočňovala vždy odborná, profesionálna riadiaca  a personálna  politika. O výbere riadiacich pracovníkov  rozhodovali  viackrát namiesto odborných a  morálnych  predpokladov aj stranícka príslušnosť, vernosť, oddanosť, kamarátstvo a pod. Zmena politického vedenia štátu  sa odzrkadľuje na zmene obsadenia  väčšiny  vedúcich funkcií. Amatérske riadenie školstva  výrazne prispieva k súčasnému krízovému stavu. Ani jedna z navrhovaných koncepcií školstva  (Duch školy;  Konštantín)  sa nezačali ani realizovať, pretože ďalšia vláda ich zavrhla. Chýbajú objektívne, validné  informácie  o kvalite nášho školstva. Zrušenie špecializovaných  školských správ  považujeme za negatívum vývoja, nie len preto, že je to konštatované Programovým vyhlásením vlády SR, ale aj empirické analýzy a teória riadenia prinášajú argumenty pre špecializovanú štátnu správu v školstve.
Veľmi závažné  sú nedostatky    v kurikule ( obsah učiva a vyučovacie postupy). Značná časť mládeže opúšťa školu  s vedomosťami a zručnosťami, schopnosťami a postojmi, ktoré  nie sú  dostatočne využiteľné na trhu práce  a táto časť mládeže rozširuje rady nezamestnaných a frustrovaných občanov. Naznačuje to, že  škola učí žiakov  niečo iné,  ako je potrebné  v živote, že škola je o niečom inom, ako je život. Kvalitne spracovane nové kurikulum môže byť jedným z faktorov spôsobujúcich väčšiu flexibilitu uplatnenia absolventov stredných škôl na trhu práce. Explózia informácií  a  technológií ich prenosu  vyvolali to, že tvorcovia osnov a učebníc  sa snažia čo najviac poznatkov  dostať do  učiva  a tak sú predimenzované učebné osnovy i učebnice  informáciami, a vytvárajú sa predpoklady pre preťažovanie žiakov a učiteľov. To  vedie aj k tomu, že učiteľ  len vysvetľuje látku a skúša  žiakov, nemá čas a priestor na kvalitné precvičenie učiva, žiaci na jeho pochopenie  a tieto deformácie  sa  prejavujú v  neurotizácii  učiteľov, žiakov, v odpore k učeniu sa, vzdelávaniu. Učebné osnovy neobsahujú explicitne vyjadrené základné  učivo ani nie je jasné a jednoznačne čo má byť merateľným  výsledkom osvojenia si  učiva. Dávajú odpoveď  čo učiť, ale nie  prečo, ako a k akým výsledkom  sa má prísť. Obsah učiva nie je dostatočne diferencovaný pre žiakov slabších a nadaných. Obsah učiva je predimenzovaný  na všetkých druhoch a typoch škôl, čo znemožňuje  vnútornú diferenciáciu žiakov, ale aj venovanie sa slabším žiakom, zavádzanie inovácií do metód vzdelávania, bráni to uplatňovaniu humánnejšieho prístupu učiteľov  k žiakom, atď. Aj keď boli urobené niektoré pokusy  o vyčlenenie základného učiva na ZŠ a SŠ, najmä vo všeobecnovzdelávacích predmetoch, chýbalo a chýba vyhodnotenie  efektívnosti používania  princípu práce so základným učivom. Napriek častej kritike kurikula, doteraz sa práce na kurikulárnej transformácii ani nezačali. Absentuje objektivizácia merania  a hodnotenia výsledkov  výchovy a vzdelávania.
V obsahu vzdelávania sa nezohľadňujú v plnej miere kritériá a princípy trvalo udržateľného rozvoja. 
 Na gymnáziách u nás študuje  v porovnaní so štátmi EÚ  a kandidujúcimi štátmi na vstup do EÚ, okrem Čiech, najmenej žiakov – len 16, 8 %. Ostatní maturujú na SOU a SOŠ.
Za nedostatok považujeme  vysoký počet žiakov v  gymnáziách  s osemročným štúdiom. V školskom roku 1999/2000  to bolo až 42,9 %  zo všetkých žiakov gymnázií. Súhlasíme s názorom komisie expertov OECD (ktorí odporučili v Čechách zrušiť  osemročné a šesťročné gymnázia), že tieto gymnázia obmedzujú základný princíp demokracie – rovnosť  šancí, spravodlivosť v prístupe ku vzdelaniu, segregujú žiakov, negatívne ovplyvňujú kvalitu vzdelávania na ZŠ, degradujú ich na školy druhého rádu, menia postavenie stredného odborného školstva a majú aj negatívny dopad  na kvalitu  vzdelávacieho systému ako celku. Často sa používajú stredoškolské metódy  vo výučbe  v prvých ročníkoch gymnázií s osemročným štúdiom . Za nedostatok považujeme spôsob prijímania žiakov na gymnáziá  s osemročným štúdiom a nemožnosť preraďovania  žiakov z tohoto typu  štúdia na iné školy. Je možné  akceptovať existenciu  osemročných gymnázií ako výberových škôl v  nižšom počte  a s možnosťou prechodov, prestupnosti žiakov. Špecifikum osemročných gymnázií potom bude definované najmä v rozšírení voliteľných predmetov a vyššej náročnosti   v školskom kurikule.
Nedostatočné je prepojenie SOU  a SOŠ    s hospodárskou sférou, podnikmi. Iba 2,7 %  žiakov SOU sa pripravuje  na svoje povolanie pre konkrétnu právnickú alebo fyzickú osobu. Osnovy sú vypracované väčšinou bez prihliadania na to, čo potrebuje   trh práce, čo tiež spôsobuje veľkú nezamestnanosť absolventov  týchto škôl, i keď osnovy, kurikulum prirodzene nie sú jedinou príčinou nezamestnanosti absolventov týchto škôl. Účasť sociálnych partnerov pri projektovaní odborného vzdelávania je nízka. Štruktúra učebných  a  študijných odborov na SOU a SOŠ je nevyhovujúca. Dvojkoľajnosť  riadenia  stredného odborného vzdelávania (SOV)  neprispieva ku kvalite. Kurikulá na týchto školách nie vždy pružne reagujú na potreby trhu práce a to najmä z dôvodu zdĺhavého administratívneho procesu ich schvaľovania. Sieť SOU a SOŠ je značne roztrieštená. V malom meste existuje viacero SOU, SOŠ s tým istým odborom, a absolventi potom nenachádzajú uplatnenie na trhu práce. Za následok to má aj neefektívne využívanie finančných   zdrojov. Žiaci sa musia rozhodovať o svojom budúcom povolaní  ešte v nízkom veku. Prestupy  z SOU  na SOŠ  a gymnázium sú skoro nemožné. SOU a SOŠ sa slabo podieľajú na ďalšom vzdelávaní, rekvalifikáciách dospelých. Nie sú vytvorené legislatívne podmienky  ani tlak na zamestnávateľov  zabezpečovať si odbornú prípravu  na povolanie. Ani v jednom štáte EÚ  sa nevzdeláva v odbornom  vzdelávaní  na vyššej strednej škole ( u nás SOU a SOŠ)  také veľké percento  žiakov ako v SR. V EÚ navštevuje strednú všeobecnovzdelávaciu školu  až 2,2  krát viac žiakov  príslušného populačného ročníka  ako v SR. Trend je klásť  väčší dôraz na všeobecné vzdelávanie na stredných školách ("najlepšie odborné vzdelanie je  dobré všeobecné vzdelanie").
Televízia propagáciou  násilia, agresie a pseudohodnôt má negatívny  vplyv na detí a mládež. Za obdobie 1989 – 1997  bol nárast kriminality  vo veku 6 – 18 rokov 76 percentný ! Prudký je nárast  drogovej  závislosti vrátane gamblerstva. Každý štvrtý stredoškolák už  skúsil drogy. V hodnotovej orientácii mládeže sú na prvom mieste peniaze  aj to ľahko zarobené (prieskumy hodnotových preferencií  mládeže uskutočnené na Pedagogickej fakulte UK), ale  preferujú sa tiež také hodnoty, ako rodina, deti, manželstvo. 44 % z nezamestnaných  je mládež vo veku do 30 rokov. Až 87 % učiteľov  tvrdí, že správanie sa žiakov za posledných desať rokov  sa zhoršilo najmä na druhom stupni ZŠ a na stredných školách.
Postavenie neštátnych škôl je neuspokojivé, ich financovanie je neprehľadné, bez normatívov, na rozdiel od  štátnych škôl nenárokovateľné, čím je porušený princíp konkurencie  škôl; nejednoznačná je aj legislatíva o zriaďovaní neštátnych škôl. Podpora vzniku cirkevných a súkromných škôl a výchovných zariadení  by mala ísť  súbežne  so spresňovaním  ich financovania a  hodnotenia  výchovno – vzdelávacích výsledkov. To by vytvorilo predpoklady  pre  zdravú konkurenciu  neštátnych škôl  so štátnymi, ale aj medzi jednotlivými školami.
Systém   výchovy  a vzdelávania vo voľnom čase pre deti a mládež nie je  dostatočne  rozpracovaný. V systéme výchovy neexistuje previazanosť  formálneho a neformálneho  a záujmového vzdelávania. Problémom väčšiny domovov mládeže je nedostatočné materiálne zabezpečenie pre výchovno – vzdelávaciu prácu  so žiakmi, výrazne nižšie finančné zabezpečenie  oproti ostatným školám. Za závažný problém možno považovať nejasnú problematiku ubytovávania  vysokoškolákov  spolu so stredoškolákmi v ich domovoch mládeže. Školské kluby  sú ohrozené  nedostatkom kvalifikovaných pracovníkov, zvyšovaním počtu žiakov v oddeleniach  a  prepúšťaním vychovávateľov.    Odchod  kvalifikovaných vychovávateľov  je podmienený  aj ich nezrovnoceneným postavením voči ostatným  pedagogickým pracovníkom. Centrá voľného času sú prístupné len pre nízky počet detí a mládeže, ktorí žijú v mestách, pretože na vidieku nie sú zriaďované.  Kvalita práce  v centrách voľného času trpí z dôvodu nedostatku kvalifikovaných pracovníkov  ako aj z nedostatkov technického a materiálneho vybavenia. Centrá voľného času  nie sú v dostatočnom rozsahu  prístupné aktivitám  mimovládnych občianskych  združení  detí a mládeže, ktoré by mohli do činnosti priniesť viac nových trendov  a aktivít. Chýbajú  kvalifikovaní sociálni pracovníci, štát venuje malú starostlivosť  kvalitným dobrovoľným  pracovníkom pre prácu s deťmi a mládežou. Správa Slovenského výboru UNICEF  konštatuje, že ako celkove, tak aj v jednotlivých oblastiach, je starostlivosť o voľný čas  detí a mládeže zo strany  štátu  horšia ako pred  rokom 1989.  Chýbajú vysokoškolsky vzdelaní, dobre pripravení pedagógovia  voľného času.
Súčasný systém špeciálno-pedagogickej, psychologickej a poradenskej starostlivosti nedostatočne využíva  preventívny princíp včasnej a dôslednej intervencie  už pri prvých signáloch  ohrozenia  psychického    vývinu dieťaťa; nedostatočne vymedzuje  kritériá pre vstup  a zaraďovanie detí do jednotlivých prvkov  školského systému, absentuje rediagnostika a nedostatočne sa individualizuje reedukačný proces, čo je dané aj tým, že  je veľký nápor na diagnostikovanie žiakov (školská zrelosť, preradenia a pod.) a neostáva viac času  na prevenciu, reedukáciu a psychoterapiu.
Situácia nie je dobrá ani na vysokých školách. Podiel študujúcich  v terciárnej sfére  vzdelávania (vyššie odborné školy, vysoké školy)  z celkového počtu žiakov a študentov  na všetkých typoch škôl je len 8 % zatiaľ  čo v štátoch EÚ je to až 15 % teda skoro dvojnásobok. Menší počet študujúcich zo štátov EÚ a kandidujúcich krajín má už len Cyprus. V SR neexistujú neuniverzitné vysoké školy. Existujú len dve neštátne vysoké školy.  Počet študentov na VŠ od r. 1990  do roku 1998  sa zvýšil 1,89 krát, počet univerzít 1,38 krát, ale počet učiteľov len 1,14 krát a počet študentov na učiteľa sa zvýšil 1,66 krát ! V roku 1998  boli výdavky na jedného študenta vysokej školy  iba 38 % v porovnaní s rokom 1990 ! Na VŠ sa zabezpečuje výučba až v 693 študijných odboroch, pričom medzinárodná klasifikácia UNESCO – ISCED registruje len 251 študijných odborov. V porovnaní s EÚ  v SR študuje technické odbory  až dvojnásobné percento študentov. Menšie percento ako v EÚ  študuje v SR najmä sociálne, humanitné, prírodovedné odbory, právo, informatiku a matematiku. Vysokoškolskí učitelia sú prestarnutí, mnohí z nich nemajú predpísanú kvalifikáciu, učia tradične, za súčasných platových podmienok nie je možné  získať  za učiteľov najschopnejších mladých ľudí  ani špičkových odborníkov z praxe. Vysoké školy konštatujú slabšiu pripravenosť  stredoškolákov – maturantov  pri príchode na vysoké školy, čím sa znížili kritériá prijímania uchádzačov na vysoké školy.
Ďalšie vzdelávanie, celoživotné vzdelávanie  sa nie vždy deje  v úzkej spolupráci alebo priamo  s  podnikmi, firmami. Stredné odborné školy slabo spolupracujú s podnikovou sférou a podniková sféra slabo so školami. Ďalšie  vzdelávania poskytuje druhú šancu tým, ktorí z rozličných príčin  dostatočne nevyužili svoju prvú šancu  v rámci počiatočného vzdelávania. Otvorené univerzity nie sú ešte ani založené a univerzity  tretieho veku  sa  slabo rozširujú. Dištančné vzdelávanie sa zatiaľ uskutočňuje len v strediskách dištančného vzdelávania pri vysokých školách. Podniky, firmy, živnostníci, ale aj mestá a obce potrebujú odborníkov, vysokoškolsky  vzdelaných ľudí  a preto sa očakáva ich vyšší záujem  o ďalšie  a  celoživotné vzdelávanie. Chýba kooperácia rezortov, absentuje reálna koncepcia spolupráce rezortov vo väzbe  na  predpokladaný rozvoj štátu. Nepoznáme dobre kvalitu ďalšieho vzdelávania učiteľov, vychovávateľov  a vedúcich  pedagogických pracovníkov. Chýba  výskumné, koncepčné  a koordinačné pracovisko  v rezorte  školstva.
Pedagogický výskum na Slovensku sa podarilo za posledných desať rokov  skoro celkom zlikvidovať. Bol zrušený Ústav experimentálnej pedagogiky pri SAV.  Výskumný ústav pedagogický sa transformoval na Štátny pedagogický ústav, na ktorom sa výskum robí len okrajovo.   Výskum na vysokých školách, pre vysokú pedagogickú  záťaž  najmä najlepších odborníkov, ale aj z iných príčin, stagnuje. Inštitucionálny výskum na vysokých školách sa ťažko realizuje  z dôvodov nedostatočného finančného ocenenia  a motivovania  tvorivých pracovníkov vysokých škôl. Finančné príspevky na vedu  na vysokých školách sa skôr  reálne znižujú, akoby  narastali.  Neexistujú štátne zákazky na vedeckovýskumné riešenia problémov. Finančné zabezpečenie výskumu je  veľmi slabé.
Záverom  k súčasnému stavu školstva na Slovensku: 
Uvedené  údaje  sú   dosť  jasnými  argumentmi  pre konštatovanie, že  nie je všetko v poriadku so školstvom v súčasnosti na Slovensku, a že môžeme  právom hovoriť  o KRÍZE  školstva na Slovensku. Nie je to len kríza školstva, ale aj KRÍZA VÝCHOVY, čo  už nie je len vecou  školy. Aj v odbornej literatúre sa prezentuje často názor, že kľúčovou príčinou spomínanej krízy výchovy  je morálny a duchovný úpadok. Optimistickejšou optikou by sa dal nazvať stav nášho školstva ako problémový  alebo "s problémami", pri tvrdšom hodnotení môžeme hovoriť  o "kríze" školstva v SR.
Vzdelávacia politika a vzdelávací systém v SR sa od vzdelávacej politiky a vzdelávacích systémov v EÚ vzďaľujú, namiesto toho, aby sa k nim približovali. Preto považujeme za nevyhnutné zastaviť prepad slovenského vzdelávacieho  a výchovného systému a naštartovať pozitívne zmeny, tak ako to konštatuje programové vyhlásenie vlády SR  z roku 1998. Koncepcia rozvoja  výchovy a vzdelávania  v Slovenskej republike, ako aj Národný program výchovy  a  vzdelávania  sa snažia  navrhnúť systém  koncepčných aj konkrétnejších zmien, ktoré by sa mali realizovať v najbližších dvadsiatich rokoch, aby  sme  sa dostali na úroveň najvyspelejších krajín Európy a sveta.
Slovenská republika  má  všetky predpoklady, aby  vo vzdelanostnej úrovni udržala krok s vyspelými krajinami sveta. Máme bohaté tradície  kvalitného vzdelávania, máme dostatok  schopných  ľudí a predpokladáme, že aj ľudí motivovaných  a pokiaľ  sa zlepšia materiálne podmienky, nič nebráni tomu, aby sme sa dostali do skupiny najvyspelejších krajín sveta   čo sa týka  vzdelanostnej úrovne. Je potrebné viac investovať do školstva, modernizovať obsah a vyučovacie metódy,   profesionalizovať riadenie, najmä ho decentralizovať  a po týchto opatreniach možno očakávať, že sa zaradíme  za dvadsať rokov medzi štáty s najvyššou vzdelanosťou.

2.	ZÁKLADNÉ  VÝCHODISKÁ  A PRINCÍPY ZMIEN  VO VÝCHOVE 
 A  VZDELÁVANÍ

	Po uvedenom prehľade  je zrejmé, že akýkoľvek  realizovateľný program rozvoja výchovy a vzdelávania  možno za uvedených a predpokladaných podmienok  prezentovať  iba ako otvorený dokument, prezentujúci  základné a rámcové smerovanie. Otvorenosť  znamená, že sa môže a musí priebežne dopĺňať, spresňovať, upravovať  pri zachovaní  základných cieľov a intencií tohoto programu.  Musí reagovať  na nové sociálne, ekonomické podmienky na Slovensku, musí reagovať na nové  trendy a výdobytky vedy a výskumu, najmä v pedagogike, psychológii, manažmente. príprava budúcich zamestnancov jednotlivých odvetví by mala nadväzovať na priemyselnú politiku SR a koncepciu zamestnanosti v SR.  Musí reagovať na  celosvetové trendy a megatrendy, najmä za predpokladu, že sa staneme organickou súčasťou Európskej únie  a moderného, vyspelého sveta.

2.1.	Megatrendy  vývoja spoločnosti:
a)	Od industriálnej spoločnosti k informačnej, učiacej sa spoločnosti, v ktorej rozhodujúcim zdrojom vývoja nie je kapitál, ale informácie. Prechod k informačnej spoločnosti je predpokladom pre vytvorenie  spoločnosti duchovnej, ľudskej. To implikuje  zmeniť   paradigmu vzdelávania – od drilovania  a memorovania  informácií prejsť k rozvoju schopnosti vyhľadávať  relevantné informácie a efektívne s nimi pracovať, vedieť pracovať s internetom.
b)	Explózia informácií vyvoláva protirečenie medzi obmedzenou kapacitou ľudskej pamäti a absorbovaním narastajúceho počtu informácií. Absolventi škôl  si musia zo škôl odniesť  okrem poznatkov  a vedomostí aj trvalejšie hodnoty, akými sú pozitívne postoje k sebe, práci, ľuďom, motiváciu pre produktívny život, etický hodnotový systém rozšírený o enviromentálne vedomie, rozvinuté poznávacie schopnosti  (racionálne sa učiť, poznávať, tvoriť, hodnotiť, komunikovať  a pracovať s informáciami a pod.).
c)  Škola prestáva byť dominantným zdrojom informácií. Pre školu z toho vyplýva potreba  zmeny jej zamerania z tradičného odovzdávania vedomostí na osvojenie si metód spracovania a aplikácie informácií študujúcimi.
d) Rýchle tempo inovácií v technológiách, najmä informačných podstatne zvyšuje produktivitu a kvalitu výroby.  Príprava na povolanie by sa mala v počiatočnej etape orientovať na všeobecné schopnosti, spôsobilosti  a zručnosti a nie zručnosti špecifické, tie by sa mali vyučovať neskoršie  oproti terajšiemu stavu  nášho  školstva. To umožní, aby sa zvýšila pracovná flexibilita a mobilita  človeka, ale aj jeho tvorivosť  v   globálnom priestore nielen Európy.
e)  Prechod z primárnej a sekundárnej sféry ekonomiky do terciárnej sféry  prináša potrebu kvalitnejšieho a vyššieho vzdelania zabezpečujúceho počítačovú gramotnosť, komunikatívne zručnosti  aj v cudzích jazykoch,  kvalitnú prácu s ľuďmi, vysokú mieru tolerancie k rozličným kultúram, schopnosti spolupracovať,  tvorivo riešiť problémy  v tímovej medzinárodnej spolupráci.
 f)  Globalizácia sveta prináša  obrovské zmeny a možností  pre človeka, spoločnosť, ale        zintenzívňuje sa aj konkurenčný boj na svetových trhoch. Z tohto vyplýva pre vzdelávací systém potreba rozvíjať flexibilitu schopností žiakov a študentov, rýchlu adaptabilitu, neustále nové  riešenia problémov. Globalizácia  nesie v sebe aj nebezpečie  "stratenia " sa človeka vo svete, zabudnutie  na svoje  korene, zosilnenie  tržného tlaku na osobnosť, tlaku na jej etické kvality  a hodnotový systém. Škola aj v tomto smere   môže  vyvinúť  úsilie na prípravu   človeka budúcnosti, ktorý by odolával  negatívnym  tlakom  globalizácie  a na druhej strane  bol by schopný prevziať na seba globálnu zodpovednosť.

2.2. Slovenský vzdelávací systém a cesta do Európskej únie
	Slovenská republika  sa usiluje  o členstvo v Európskej únii. Vstup SR do EÚ bude mať celý rad  závažných, prevažne pozitívnych dôsledkov. Slovensko sa stane súčasťou  spoločenstva štátov, ktoré predstavujú svetovú hospodársku veľmoc, posilní sa stabilita SR, zabezpečí jej demokratický vývoj, prosperita, zvýši  sa životná úroveň obyvateľstva. Jednotný európsky pracovný trh poskytne veľkú  možnosť  uplatnenia pre našich občanov  v inej zemi a za úplne inú cenu, získať bohaté skúsenosti a vzdelávať sa  aj na tých najprestížnejších  vzdelávacích inštitúciách v Európe, popritom, že slovenský moderný vzdelávací systém má v prvom rade pomôcť  našim občanom uplatniť  sa na Slovensku a zveľadiť  našu krajinu. SR bude môcť čerpať oveľa väčšie finančné  prostriedky  z fondov EÚ, intenzívnejšie sa zapájať  do medzinárodných programov akými sú napríklad Socrates, Leonardo II., Mládež pre Európu a ďalšie, čím bude dochádzať ku konkurencii vo vzdelávaní, ale tiež sa  bude zdokonaľovať náš vzdelávací systém. Čím ďalej tým viac  študentov, občanov bude odchádzať za vzdelaním do zahraničia, či už na krátkodobé  alebo dlhodobejšie študijné pobyty, čím dôjde k prelínaniu sa kultúr, vzájomnému ovplyvňovaniu a predpokladáme viac obohacovaniu národných kultúr než  ich likvidácii.  Nie menej významná bude skutočnosť, že na Slovensko prídu zahraniční učitelia, najmä na vysoké školy,  zahraniční odborníci, ktorí prinesú nové technológie, iný  štýl práce  a riadenia  podnikov, ale aj sociálnych procesov. Najmä Európsky sociálny fond ponúka veľké možností  pre rozvoj odborného vzdelávania  a zamestnanosti. Medzinárodná spolupráca  umožní vzájomnú  výmenu informácií, myšlienok, obohacovanie skúseností, inšpiráciu, synergický efekt, deľbu práce, čo spolu s finančnou podporou umožní vyriešiť  mnohé problémy vzdelávacie  a výchovného systému v SR, napr.  tvorbu multimediálnych  vzdelávacích programov, informačného systému, ktoré by malá krajina  sama nemohla  vyriešiť.
Kvalitné vzdelanie je rozhodujúcim zdrojom budúceho rozvoja, prosperity a konkurencieschopnosti SR. Tvorivo - humánne vzdelanie  a výchova je aj podmienkou sociálneho konsenzu - odstraňovania sociálnych nerovností,  riešenia  rómskej problematiky, neporozumenia medzi ľuďmi, sociálnych konfliktov, vzdelanie  a výchova je najlepšou prevenciou v boji proti kriminalite, nezamestnanosti, drogám, protispoločenskému správaniu, ale aj najlepším stimulom pre vytvorenie kvalitného života občanov Slovenskej republiky v budúcnosti. Vstup  do Európy a moderného sveta bude znamenať  pre Slovensko aj  školu demokracie a tolerancie k  menšinám, tolerancie k iným kultúram, ale bude to tiež  stimul pre porovnávanie  sa s  inými krajinami a bude tiež znamenať nástup tvrdšej a rozsiahlejšej konkurencie. Človek získa prostredníctvom moderných komunikačných technológií   veľa  susedov, ale zároveň veľa konkurentov. Vzdelanie je našim najväčším bohatstvom, ktoré nám môže významne pomôcť  vyrovnať  sa s   fenoménom globalizácie, žiaľ, zatiaľ  vzdelanie u nás  je  do značnej miery skrytým a nevyužitým kapitálom.

2.3. Všeobecné ciele a princípy  výchovy a vzdelávania
 	  Ani po stáročiach vývoja nie sú ľudia, žiaľ, ani lepší, ani spokojnejší, ani šťastnejší, čo vystihujú známe výroky napríklad C.  Rogersa "Sme vzdelaní, ale zlí" a  E. Fromma "Rozumom sme v dvadsiatom prvom storočí, ale naše srdce je v dobe kamennej". Je potrebné rozvíjať vyššie motívy (metamotiváciu), emocionálnu inteligenciu, prosociálne správanie a formovať ušľachtilé hodnoty, ako sú láska, úcta, rešpekt, rovnosť, bratstvo, sloboda (ale nie na úkor iných), dobrá vôľa, tolerancia, dôvera, poctivosť, čestnosť, vzájomná pomoc a spolupráca. Aby sa to mohlo stať, škola by mala byť  tvorivou  a humánnou, mala by prispievať k sociálnej a politickej zrelosti  občanov  a  k schopnosti  aktívne a zodpovedne sa zúčastňovať na verejnom živote, posudzovať problémy nielen z osobného a národného, ale aj medzinárodného a globálneho pohľadu. Potrebnú psychickú silu im môže dať kvalitné vzdelanie a výchova. 
Ideálom výchovy a vzdelávania by mal byť dobrý (čestný, morálny, charakterný), múdry (vzdelaný, tvorivý), aktívny (samostatný, pracovitý, iniciatívny) a šťastný (vyrovnaný, zdravý) človek. 
Hlavným cieľom reformy školstva v SR je premeniť tradičné encyklopedicko – memorovacie a direktívno – neživotné školstvo  na tvorivo – humánnu výchovu a vzdelávanie a poznatkovo-hodnotové školstvo, kde je  dôraz na aktivitu a slobodu osobnosti, jej silu vytvoriť svoj progresívny, tvorivý spôsob bytia  pre život v novom tisícročí. 
Zo systémového hľadiska  to predpokladá najmä  zmeny v týchto oblastiach:
A. Zmeniť filozofiu výchovy a vzdelávania – od tradičného poňatia  výchovy a vzdelávania prejsť k tvorivo – humanistickej koncepcii. Integrovať v nej pragmatickú  filozofiu školstva, všeobecno – vzdelávacie  poňatie  školy  a humanistický prístup  k výchove  a človeku. Filozofia edukácie^*)  odpovedá na otázku PREČO  vzdelávať.
B. Zmeniť obsah  vzdelávania – (kurikulárna transformácia) znížiť počet nepotrebných, nefunkčných informácií  a nahradiť  ich obsahom, poznatkami potrebnými pre život, kľúčovými kompetenciami. Vypracovať nové osnovy, nové učebnice, študijné materiály  so životným, moderným obsahom. Zmeny  odpovedajú na otázku ČO je treba meniť v obsahu vzdelávania.
C. Zmeniť prípravu pedagogických pracovníkov, učiteľov – od prípravy "predmetárov"  prejsť k rozvoju osobnosti  pedagóga, ktorý bude vedieť kultivovať človeka a jeho svet. Táto zmena  odpovedá  na  otázku KTO  je aktérom zmien. Zlepšiť prípravu školských manažérov, riaditeľov škôl, metodikov, inšpektorov, poradcov.
D. Zmeniť metódy spôsoby, technológie  vzdelávania,  výchovy a riadenia  týchto procesov. Od direktívnych, nedemokratických a totalitných metód  prejsť k nedirektívnym spôsobom výchovy, k demokracii, subsidiarite,  k heuristikám, alternatívnym výchovným a vzdelávacím systémom, multimediálnym technológiám.  Táto oblasť odpovedá na otázku AKO uskutočňovať  vzdelávanie a  výchovu.
E. Zmeniť riadenie - decentralizovať ho, viac dôverovať školám, školským zariadeniam, riaditeľom, miestnym komunitám, radám škôl, rodičom a pedagogickým kolektívom.
	Ak sa má SR efektívne vyrovnať so závažnými politickými, sociálnymi, ekonomickými a kultúrnymi zmenami, tak potom všeobecné ciele systému výchovy a vzdelávania by mali spočívať v cieľavedomom a systematickom rozvoji
-	motivácie k sústavnému zdokonaľovaniu sa, učeniu, sebarozvoju, túžbe po hľadaní progresívneho zmyslu života, tvorivej aktivite  človeka po celý život -  ide o procesy MOTIVÁCIE človeka, ktoré obsahujú aj osvojenie si pozitívnych ľudských, spoločenských  a morálnych hodnôt;
-	emocionality človeka, zdokonaľovania  citových kvalít  osobnosti, jeho pozitívneho prežívania, pozitívneho vzťahu  a hodnotovej orientácie  k sebe, k iným, k  práci, k  svetu – ide o proces EMOCIONALIZÁCIE; 
-	sebaregulácie  ako vyjadrenia schopnosti prevziať zodpovednosť  za seba, riadiť sám seba, ovládať sa, byť autentickým, ovládať svoje impulzy  a pudy, ako aj  vonkajšie, sociálne tlaky  -   ide o procesy AUTOREGULÁCIE  a AXIOLOGIZÁCIE človeka; patrí sem aj spôsobilosť  starať sa o fyzické a psychické zdravie  svoje i iných;
-	prosociálneho správania ktoré  zahŕňa  aj schopnosti a zručnosti efektívne  komunikovať, žiť s inými ľuďmi, spolupracovať s nimi, pomáhať im -  je to proces  SOCIALIZÁCIE človeka,  jeho prosociálneho správania ;
-	poznávacích (kognitívnych) schopností  a procesov (pozornosť, pamäť, predstavivosť, fantázia, myslenie), schopnosti riešiť problémy – ide o proces KOGNITIVIZÁCIE človeka, kde patria aj schopnosti orientovať sa v explózii informácií, rozumieť im a vedieť ich  využívať; kde ide o schopnosti  racionálne sa učiť, vzdelávať sa po celý život a pružne sa prispôsobovať rýchle sa meniacim podmienkam života;
-	tvorivosti, tvorivých schopností, tvorivého riešenia problémov - ide o  proces KREATIVIZÁCIE  človeka, ktorý sa neuspokojí  s  daným, existujúcim stavom, ale bude chápať  seba aj svet okolo seba ako neustále otvorený systém, systém  umožňujúci zdokonalenie, zlepšenie.
Takýto rozvoj integrovanej a kreatívnej osobnosti povedie k schopnosti človeka prispievať  k ekonomickej prosperite spoločnosti, k trvale udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju  spoločnosti so zodpovednosťou  voči životnému prostrediu a zachovaniu života na zemi, bude prispievať k rozvoju svetovej vedy, techniky, kultúry, umenia a športu; povedie to k schopnosti formovať otvorenú občiansku spoločnosť, budovať, udržiavať a rozvíjať demokratický systém organizácie verejných záležitostí, schopnosti pozitívne prispievať  ako občania na miestnej, štátnej, európskej i globálnej úrovni k všestrannému pokroku a blahobytu.
	Systém výchovy  a vzdelávania detí  a mládeže by mal rešpektovať  ciele výchovy sformulované  v článku 29 Dohovoru o právach dieťaťa:
"Štáty, ktoré sú zmluvnou stránkou Dohovoru  sa zhodujú, že  výchova  má smerovať k:
a)	rozvoju osobnosti dieťaťa, jeho nadania rozumových aj fyzických schopností v čo najširšom objeme;
b)	výchove  zameranej na posilňovanie  úcty k ľudským právam  a základným slobodám, a tiež k zásadám zakotveným v Charte spojených národov;
c)	výchove zameranej na  posilňovanie úcty dieťaťa  k rodičom, ku svojej vlastnej kultúre, jazyku, hodnotám, k národným hodnotám krajiny trvalého pobytu, ako aj krajiny jeho pôvodu a civilizáciám;
d)	príprave dieťaťa  na zodpovedný život  v slobodnej spoločnosti  v duchu porozumenia, mieru, znášanlivosti, rovnosti pohlavia a priateľstva medzi  všetkými národmi, etnickými, národnostnými a náboženskými skupinami a osobami domorodého pôvodu;
e)	výchove zameranej na posilňovanie úcty k prírodnému prostrediu."
Takto načrtnuté ciele a procesy  dosahovania cieľov tvoria základ  pre  výchovné  programy, pre  uplatnenie  stratégií  rozvoja  celej a efektívnej osobnosti, pre tvorbu inovácií, na vyrovnávanie sa s rýchlymi zmenami  vo výrobe, technike, vede, atď., pre uľahčenie celoživotnej zamestnateľnosti. Pre efektívny výkon povolania je potrebné u žiakov a študentov  rozvíjať  kľúčové kompetencie^*)  človeka. Za kľúčové kompetencie považujeme:
•	komunikačné  schopnosti a spôsobilosti  to znamená ústne a písomne sa vyjadrovať, vysvetľovať, čítať s porozumením, vyhľadávať, uchovávať a  používať, komunikovať informácie, tvoriť informácie a  to aj v  cudzích jazykoch,
•	personálne a interpersonálne schopnosti -  obsahujú spôsobilosti  sebazdokonaľovania  a výkonnosti, schopnosti racionálne a samostatne sa celý život vzdelávať, učiť sa, kontrolovať, regulovať svoje správanie,  patrí sem  sebatvorba, tvorba progresívnych medziľudských vzťahov, schopnosť pracovať v tíme, preberanie zodpovednosti, schopnosti  starať sa o svoje zdravie a   životné prostredie, byť tolerantným, rešpektovať všeľudské etické hodnoty, uznávanie ľudských práv a slobôd, ai.,
•	schopnosti tvorivo a kriticky riešiť problémy, identifikovať ich, analyzovať, navrhovať riešenia,  spätnoväzebne ich zhodnocovať a učiť  sa z  nich, vedieť pracovať  aj v náročných, záťažových podmienok,
•	pracovať s modernými informačnými technológiami, zručnosti pracovať s osobným počítačom, internetom, využívať rozličné informačné zdroje a informácie  v pracovnom aj v mimopracovnom čase, v odbornom a prírodovednom vzdelávaní patrí medzi kľúčové kompetencie aj realizácia numerických, symbolických aplikácií,
•	zaradiť do primárnej a sekundárnej sféry vzdelávania problematiku komplexného programu výchovy k zdraviu, 
•	formovať občiansku spoločnosť, ide o schopnosť občanov prispievať na miestnej, štátnej, európskej i globálnej úrovni k rozvíjaniu demokratického systému spoločnosti, k trvale udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju štátu  so zodpovednosťou voči životnému prostrediu a zachovaniu života na zemi.
	Hlavné zámery zmien:
A. Vytvoriť  novú   alebo inovovanú teóriu, teórie  výchovy a vzdelávania  na prahu nového tisícročia, ako základu pre systémové zmeny. Ide  napr. o napísanie učebníc, kníh, štúdii o  teóriách výchovy, alternatívnych školách, moderné didaktiky, knihy ktoré by ukazovali modely riadenia školy a pod. Tieto by sa stali "učebnicami"  na   školách pripravujúcich učiteľov  a vychovávateľov. Zmena filozofie  je aj v tom, že  výchova sa v nej stáva  rovnako  dôležitá ako vzdelávanie; vzdelávanie je  časťou výchovy. Výchova je vec celospoločenská, nielen školy. Filozofia výchovy je založená na humanizme a rozvoji osobnosti a jej kreativite.
B. Vytvoriť prostredie  slobodnej ponuky  vzdelávacích príležitostí  so zabezpečením práva slobodnej voľby  vzdelávacej cesty,  vytvoriť konkurenčné vzdelávacie prostredie, čo sa stane hybnou silou inovácií, pokroku; aktívne podporovať programy celoživotného vzdelávania  občanov. Neštátne  školy  posudzovať naďalej  ako integrálnu a  rovnocennú    súčasť vzdelávacieho systému. Uplatňovať právo rodičov  na voľbu vyučovacieho jazyka  školy, vytvoriť rovnaké príležitosti  pre detí  bez rozdielu rasy, náboženstva, jazyka.
C. Umožniť vysokú  mieru  účasti občanov, rodičov, komunity na správe  záležitostí výchovy  a vzdelávania, či už  formou rád  škôl, alebo správnych rád škôl,   s tým, že tieto samosprávne  orgány budú mať značné kompetencie.
D. Uskutočniť  obsahovú transformáciu (kurikulárna transformácia), kde pôjde o inováciu osnov, učebných  a študijných plánov, o zlepšenie učebníc, o zavedenie do vzdelávania takých obsahov, ktoré  človek potrebuje  pre  kvalitný  a tvorivý  život.  Kurikulárnu transformáciu urobiť  tak,  aby základné učivo  tvorilo v zásade okolo 60 %   obsahu  (a času) a ostatný obsah učiva určovala škola, školská rada, miestna komunita.
E. Vytvoriť legislatívu  právneho štátu  pre oblasť  výchovy a vzdelávania.
F. Zaviesť objektívny,  prehľadný  a sociálne orientovaný  štátny systém  financovania výchovy a vzdelávania; zvýšiť podiel finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu do školstva.
G. Modernizovať riadenie školstva,  decentralizovať riadenie,  profesionalizovať personálnu politiku, zabezpečiť  tvorbu štandardov  vzdelania a výchovy a štátneho dohľadu nad kvalitou  získaného vzdelania a výchovy, ako základu pre konkurenciu.

Základné  princípy  výchovy a vzdelávania v období zmien:
-	princíp celoživotného vzdelávania, t.j. od vzdelávania v predškolskom veku, cez formálne školské vzdelávanie, vzdelávanie v inštitúciách a podnikoch  až po vzdelávanie dôchodcov  za účelom naplnenia ich osobných záujmov;
-	európska dimenzia vo vzdelávaní  ako princíp hovorí o  tom, aby sme pripravili zodpovedných občanov  integrovanej Európy, teda rozvíjať  vzájomné porozumenie, chápanie rozdielov a zhodností v európskej kultúre, poznanie a rešpektovanie historických i súčasných  socio-ekonomických, kultúrnych  i politických procesov v Európe, podporovať spoločné hodnoty, vzájomnú toleranciu, rozvíjať medzinárodnú spoluprácu;
-	ďalší princíp vzdelávacej politiky v SR  vyplýva z podstaty  demokracie: zabezpečenie rovností šancí, spravodlivosti, zabezpečenie rovnakého prístupu a možností vzdelávania pre všetkých občanov EÚ;
-	princíp humanizácie  výchovy hovorí o orientácii na osobnosť  vzdelávajúceho sa ako  ľudskej individuality  s právom na vlastné rozhodovanie, vlastný rozvoj;
-	princíp kvality hovorí o tom, že sa má poskytnúť  také vzdelanie, ktoré umožní občanom zapojiť  sa efektívne do  sveta práce, aktívne sa zúčastňovať na demokratickom  riadení a živote spoločnosti, viesť zmysluplný a bohatý osobný život;
-	princíp efektívneho využívania zdrojov  akcentuje tú skutočnosť, že ani jeden štát nemá neobmedzené finančné zdroje  a preto je  veľmi dôležité nielen racionálne    finančne  zdroje vynakladať, ale tiež  aby  boli transparentne rozdeľované a použité;
-	s  vyššieuvedeným princípom súvisí aj princíp  demokratického a efektívneho riadenia s uplatnením subsidiarity – riadenie má byť participatívne  za účasti všetkých zainteresovaných, prehľadné, s dostatočnou kontrolou. Súčasťou kvalitného riadenia   je aj  profesionálna personálna politika;
-	za veľmi závažný považujeme  princíp konkurencie  učiteľov, riaditeľov, škôl, výchovných a vzdelávacích inštitúcií, štátnych a neštátnych škôl, tradičných a alternatívnych škôl.

2.4. Systém celoživotného vzdelávania
Ak sa chce človek produktívne vyrovnať  s prudkými zmenami vo vede, technike, ekonomike, charaktere práce, musí sa učiť  po celý život.  Preto je potrebné vytvoriť efektívny systém  celoživotného vzdelávania. Celoživotné vzdelávanie sa musí stať hlavným princípom, na základe ktorého sa bude zabezpečovať vzdelávanie v celom svojom spektre. Všetci tí, ktorí žijú v Európe by mali mať rovnakú príležitosť prispôsobiť sa požiadavkám sociálnych a ekonomických zmien a aktívne sa zúčastňovať na tvorbe budúcnosti Európy. Celoživotné vzdelávanie musí sprevádzať úspešná transformácia súčasnej ekonomiky a spoločnosti v prospech ekonomiky a spoločnosti založenej na vedomostiach. Je definované ako cielená nepretržitá vzdelávacia činnosť, ktorej účelom je zlepšovať vedomosti, zručnosti a kompetencie. Rozvoj  dištančného a virtuálneho vzdelávania je nevyhnutnou podmienkou  pre celoživotné vzdelávanie.  Celoživotné vzdelávanie bude zahrňať najmä odborné vzdelávanie, prehĺbovanie a zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikácie, doškoľovanie, získavanie nových spôsobilostí. Predpokladáme že na komplexnej výchove občanov Slovenskej republiky sa budú podieľať aj ďalšie subjekty spoločnosti, jednotlivé rezorty, cirkvi atď. Predpokladá sa rozšírenie  dištančného  a virtuálneho vzdelávania. Jedným zo základných východísk pre oblasť systému celoživotného vzdelávania bude Memorandum celoživotného vzdelávania komisie európskych spoločenstiev.

Štruktúra  systému  celoživotného vzdelávania:
Vzdelávací systém v SR (systém celoživotného vzdelávania):
	Štruktúra vzdelávacieho systému SR je uvádzaná podľa jednotlivých úrovní ISCED (medzinárodná štandardná klasifikácia UNESCO, ktorá slúži na prezentáciu stupňov vzdelania  jednotlivých štátoch ako aj medzinárodne). 
Školský systém  
Primárna sféra vzdelávania: 
- Zariadenia pre predškolskú prípravu detí  ISCED úroveň 0
- Základná škola (ročníky 1. až 5. – I. stupeň ZŠ)  ISCED úroveň 1
Sekundárna sféra vzdelávania: 
- Základná škola (ročníky 6. až 9. – II. stupeň  ZŠ) - ISCED úroveň 2
- Vyššie stredné školy (gymnáziá, stredné odborné školy, stredné odborné učilištia) - ISCED   úroveň 3
Terciárna sféra vzdelávania: 
- Stredné odborné školy  zabezpečujúce pomaturitné   vzdelávanie v rozsahu 0,5 až 2 roky   ISCED úroveň 4, (a nadstavbové vzdelávanie v rozsahu 2 až 3 rokov ISCED úroveň 3)
- Vyššie odborné školy   v dĺžke trvania  štúdia  2 až 3 roky, zamerané na  praktické poznatky  ISCED úroveň  4
- Odborné vysoké školy  zabezpečujúce  štúdium na bakalárskej úrovni  ISCED úroveň   5B
- Univerzity, poskytujúce štúdium na bakalárskej, magisterskej a doktorantskej úrovni  v širokom rozsahu  študijných odborov   ISCED  úroveň 5A a úroveň 6.
Pre deti a mládež  so špeciálnymi potrebami  budú existovať špeciálne školy. Naďalej budú existovať  základné umelecké školy. Do systému celoživotného vzdelávania  budú patriť  aj školské zariadenia.
Ďalšie vzdelávanie
Ďalšie vzdelávanie zahŕňa odborné vzdelávanie a prípravu (prehĺbovanie a zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikáciu, doškoľovanie a pod.), a to nielen na školách a špecializovaných vzdelávacích zariadeniach, ale najmä v podnikoch, na pracoviskách  a v iných vzdelávacích ustanovizniach,  ale aj vzdelávanie občianske a sociokultúrne - záujmové aj neformálne. 
Vzdelávaciu politiku bude treba prepojiť s politikou zamestnanosti, rozvinúť systematickú spoluprácu medzi rezortami národného hospodárstva a so sociálnymi partnermi. 
Terciárnu sféru vzdelávania je potrebné diverzifikovať, vytvárať vysoké školy neuniverzitného typu, podstatne viac zamerané na prax a s dĺžkou štúdia 3 roky, t.j. zabezpečujúce štúdium na bakalárskej úrovni. Rozširovať je treba aj pomaturitné štúdium na stredných odborných školách. Systém celoživotného vzdelávania si vyžaduje novú koncepciu viaczdrojového financovania, na ktorom sa budú okrem štátu podieľať aj podniky a jednotlivci. Podstatne rozšíriť dištančné vzdelávanie a využívanie moderných informačných technológií.

3. CIEĽOVÝ STAV VÝCHOVY A VZDELÁVANIA

Slovenská republika nemá  žiadne významnejšie nerastné  suroviny  a jej najväčším bohatstvom  a potenciálom budúcej prosperity  sú najmä jej obyvatelia, ich vzdelanie, múdrosť, morálka, tvorivosť.
	Pre ďalší rozvoj výchovy a vzdelávania obyvateľstva v SR je potrebné:
-     zvýšiť počet prijímaných študentov na vysoké školy  z terajších 25 % z populačného ročníka  na 30  % do roku 2002  a  na 35  % do roku 2015; postupne zvyšovať podiel  vysokoškolsky vzdelaných ľudí  v  ekonomicky činnej populácii z terajších 8 %  do roku 2010  na 12 %  a do roku 2020  na  16 – 20 %;       
-	terciárnou sférou vzdelávania (pomaturitné štúdium, vyššie odborné školy, odborné vysoké školy a univerzity)  bude postupne do roku 2015 prechádzať  až 50 % populácie;
-	zvýšiť podiel maturantov ( až  na  80 % do roku 2010);
-	zvýšiť počet žiakov gymnázií zo súčasných 17-18 %  na 25 až 30 %  príslušného populačného ročníka;
-	predĺžiť povinnú školskú dochádzku, aby bola porovnateľná s krajinami, v ktorých sa uplatňujú vyspelé vzdelávacie systémy;
-	vytvoriť podmienky  pre celoživotné  vzdelávanie  čo najväčšieho počtu  záujemcov;
-	uskutočniť  také zmeny  vo vzdelávacom systéme, aby sa umožnil prístup k vyššiemu vzdelaniu  aj deťom zo sociálne menej podnetného prostredia; osobitnú pozornosť venovať rómskym obyvateľom, menšinám, nadaným a talentovaným žiakom, zabezpečiť priestupnosť  škôl  a vzdelávacích ciest; je potrebné zabezpečiť  právo rodičov  na slobodnú voľbu vzdelávacej cesty pre dieťa;
-	sledovať stav a znížiť počty negramotných  obyvateľov; zvýšiť počet ľudí s funkčnou gramotnosťou, gramotnosťou pre život v globálnom svete;
-	dôraz klásť na ovládanie štátneho jazyka najmä jeho komunikačnú zložku, a to popri uplatňovaní práva rodičov na voľbu vyučovacieho jazyka školy;
-	rozvinúť systém vyučovania  cudzích jazykov -  najneskôr od tretieho ročníka základnej školy započať s výučbou aspoň  jedného povinného cudzieho jazyka a postupne druhého  cudzieho jazyk ako povinne voliteľného;  ale popri tom venovať  pozornosť ovládaniu štátneho jazyka  všetkými obyvateľmi na čo najvyššej úrovni;
-	dôraz klásť  na počítačovú a informačnú gramotnosť. Učiť  detí pracovať s informačnými technológiami. Lisabonská výzva predpokladá  v r. 2001 napojiť všetky školy na internet, v roku 2002 zabezpečiť, aby  všetci učitelia ovládali internet  a v roku 2003, aby všetci končiaci školáci ovládali internet. V našich podmienkach predpokladáme  časový posun, ale čo najrýchlejšie  by sa mali naplniť  všetky tri ciele  Lisabonskej výzvy;
-	znížiť počty detí  v špeciálnych školách, najmä špeciálnych základných škôl pre žiakov s mentálnym postihnutím a to spresnením diagnóz a koncepciou integrácie detí so špeciálnymi potrebami do štandardných škôl; vypracovať efektívne a skupinové programy edukácie pre tieto deti, pripraviť pre túto  prácu učiteľov;
-	osobitnú pozornosť venovať deťom zo znevýhodneného sociálneho prostredia, deťom s výchovnými problémami, deťom zdravotne, zmyslovo a mentálne postihnutým; 
-	rozšíriť a skvalitniť prácu v materských školách. Zakotviť, aby  najmä deti zo znevýhodneného sociálneho prostredia  navštevovali aspoň posledný ročník materskej školy povinne. Vypracovať nový, moderný výchovný program  postavený na princípoch tvorivo – humanistickej výchovy, kognitívnom, senzomotorickom  a afektívnom rozvoji dieťaťa.  Osobitný dôraz klásť  na "objavujúce učenie" a heuristicke metódy. Upraviť, aby sa materské školy stali integrálnou súčasťou  školského systému;
-	osobitnú pozornosť venovať  nadaným, talentovaným a tvorivým žiakom. Zlepšiť diagnostikovanie týchto detí. Rozšíriť počty špecializovaných tried  s rozšíreným vyučovaním predmetov, tried a škôl pre nadané deti, výskumne pracovať na overovaní špecifických metód a obsahov, programov  vzdelávania a výchovy,   zaviesť rozširujúce štúdium pre učiteľov týchto detí, neupustiť od súťaží, olympiád  a viac deti a mládež zapájať do medzinárodných súťaží ale aj spolupráce; na stredných školách a vysokých zaviesť výskumné, bádateľské a heuristicko – projektové metódy; zlepšiť vzdelávanie ale najmä výchovu v umeleckých a športových triedach a školách;
-	v modernom školskom a výchovnom systéme majú podporné  a nápomocné orgány a inštitúcie  svoje zvláštne miesto. Ide najmä o poradcov ( výchovný poradca, špeciálny pedagóg, logopéd, školský psychológ, protidrogový poradca, kariérový poradca, školský lekár, pedagóg voľného času,  ai.), ale aj inštitúcie, akými sú pedagogicko – psychologické poradne, metodické centrá, centrá prevencie, centrá voľného času, špeciálno – pedagogické poradne, logopedické a lekárske služby,  ale aj  školy v prírode, školské výpočtové strediská, rozličné združenia  a nadácie, pracovníci tretieho sektoru, ktorí pomáhajú  vo výchove a vzdelávaní detí a mládeže;
-	neštátne  školy posudzovať   ako integrálnu a rovnocennú   súčasť vzdelávacieho systému;
-	program výchovy a vzdelávania na každej škole by mal viesť k všestrannému rozvoju osobnosti každého jednotlivca, k získaniu vedomostí a kľúčových kompetencií a uplatnenie v spoločnosti. Vychádzať pri tom z toho, že výchova k mravným hodnotám, sociálnemu cíteniu a demokracii predstavuje základ stability spoločnosti a jeden z najúčinnejších prostriedkov proti násiliu, kriminalite a ďalším negatívnym javom. Osobitne vytvárať podmienky pre výchovu v duchu porozumenia tolerancie voči národnostným a iným menšinám,
-	zmeniť súčasný vzťah žiak - učiteľ zo vzťahu "nadriadený - podriadený" na partnerský.

4. Programové zmeny pre dosiahnutie cieľov v jednotlivých prvkoch systému celoživotného vzdelávania

4.1. Materské školy: 
Materská škola  je  zameraná na výchovu  a vzdelávanie detí od ranného veku po vstup do základnej školy. Predškolská výchova rozvíja osobnosť dieťaťa, pomáha rodine plniť jej  výchovnú funkciu, zohráva dôležitú úlohu pri vyrovnávaní rozdielov medzi deťmi z rozličného socioekonomického a kultúrneho prostredia a pri včasnom diagnostikovaní odklonov a porúch   vo  vývine dieťaťa. Je potrebné zapájať čoraz väčší počet detí do predškolskej výchovy,  a nielen  vzhľadom na krízu rodiny, ale najmä preto, aby sa  zvýšila  kvalita  vzdelávania a výchovy. Predškolská výchova a vzdelávanie v materskej škole zohráva mimoriadne dôležitú úlohu vo vyrovnávaní rozdielov medzi deťmi z rôzneho sociokultúrneho prostredia, vrátane detí zo znevýhodneného prostredia, pri včasnom rozpoznávaní porúch vývoja, vytvára možnosti individuálneho rozvoja osobnosti dieťaťa, prípravy na vzdelávanie v základnej škole i život v spoločnosti. Je potrebné zaviesť postupne povinný posledný rok predškolskej výchovy a vzdelávania pred vstupom dieťaťa do základnej školy. 

Navrhujeme:
-     inovovať obsah, metódy    a formy  práce s deťmi v materských školách a  na tvorbu a overovanie moderných edukačných programov  zamerať aj výskum; vypracovať nové  a inovované moderné  výchovno-vzdelávacie programy  založené na  podnecovaní kognitívneho, psychomotorického, socio-morálneho  a  emocionálneho rozvoja dieťaťa,
-      vyňať  zo zákona o školských zariadeniach  materské školy a zaradiť ich   ako prvý článok  školského systému do školského zákona,
-	perspektívne legislatívne zaviesť  pre 5 ročné deti povinnú dochádzku do materskej školy až po  vstup dieťaťa  do základnej školy,
-	zvyšovať zaškoľovanie detí  v materských školách – vytvoriť preto podmienky, dostatok miest v materských školách,
-	riadenie a metodické usmerňovanie  zabezpečiť  odborníkmi s  vysokoškolským vzdelaním, 
-	zvyšovať podiel učiteliek materských škôl s vysokoškolským vzdelaním, zrovnocenniť  ich s ostatnými učiteľmi  s vysokoškolskou kvalifikáciou platovo a sociálne; vytvoriť legislatívu  pre ďalšie vzdelávanie učiteliek materských škôl,
-	výraznejšie prepájať teóriu s praxou  na vysokých školách a  školách pripravujúcich učiteľky materských škôl;  zriaďovať fakultné materské školy,
-	vybudovať vedeckovýskumnú základňu  pre oblasť predškolskej pedagogiky,
-	v špeciálnych materských  školách  a  u integrovaných detí so špeciálnymi výchovno – vzdelávacím potrebami vypracovať individuálne vzdelávacie  programy  pre tieto deti  a zabezpečiť miesta špeciálnych pedagógov  pre prácu s týmito deťmi,
-	podporovať vznik a chod  alternatívnych materských  škôl.

4.2. Základné  školy 
-	umožniť organizačné spojenie a organizačnú integráciu materských škôl s 1. stupňom základnej školy, ako aj organizačnú integráciu stredísk záujmovej činnosti a centier voľného času do základných a stredných škôl, 
-	transformovať organizačnú štruktúru ZŠ tak, že I. stupeň bude tvoriť  1. – 5.  ročník  a  II. stupeň  6. – 9. ročník (nižšia stredná škola),
-	transformovať obsah  výchovy a vzdelávania  na úrovni  celkového poňatia  s nasledovnými  výstupmi: 
•	kurikulum  pre základnú školu 
•	efektívny systém hodnotenia hodnotenia  žiakov základnej školy, 
•	učebnice, metodické materiály, 
•	variabilné vzdelávacie programy, 
-	vytvoriť možností vzdelávania  na základe záujmovej diferenciácie  na II. stupni ZŠ  v 8. a 9. ročníku,
-	zabezpečiť  intenzívne prepojenie až integráciu  vyučovacích činností  s výchovnými aktivitami  záujmových a voľnočasových útvarov  prostredníctvom pedagóga voľného času,
-	je potrebné inovovať stratégie a metódy edukácie, zvýšiť zavádzanie alternatívnych koncepcií výchovy a vzdelávania, aktivizujúce, motivujúce a kreatívne metódy a formy zamerané nielen na výkon žiaka, ale aj na rozvoj schopností tvorivo riešiť problémy, prežívanie, city, motiváciu a hodnotový systém, 
-	výrazne zvýšiť podporu rozvoja alternatívnych škôl, tvorbu a vydávanie alternatívnych učebníc a doplnkových učebných materiálov pre žiakov základných škôl, 
-	znížiť  rozsah  informácií, poznatkov, ktoré sa majú žiakov naučiť  v základnej  škole, vzhľadom na kvantitatívnu  predimenzovanosť a nižší rozvoj kultúrnej gramotnosti  detí (myslenia, kognitivizácie, socializácie, emocionalizácie  detí, ai.),
-	na prvom stupni základnej školy neklasifikovať žiakov, alebo  vypracovať  efektívny  a pružný systém  hodnotenia  žiakov, ktorý by ich motivoval k učeniu a nebol založený len na klasifikačných stupňoch; slovné hodnotenie umožniť  používať ako alternatívu ku klasifikačnému systému,
-	redukovať rozsah súčasného učiva tak, aby na jeho osvojenie bola potrebná 60% časová dotácia ročného počtu hodín v jednotlivých predmetoch základnej školy; odporučiť informatívne, doplnkové alebo rozširujúce učivo zamerané najmä na rozvoj myslenia, tvorivosti, riešenie praktických problémov, emocionalizáciu, hodnotovú orientáciu žiakov a pod.,
-	štátne kurikulum pre základnú školu bude obsahovať  len vymedzenie základného obsahu a  oblastí, činností  pomocou ktorých sa realizuje  výchova a vzdelávanie; v tejto súvislosti aj primerane posilniť časovú dotáciu školskej telesnej výchovy,
-	zabezpečiť pre I. stupeň  ZŠ  nasledovnú aprobovanosť učiteľov:
•	učebné predmety s obsahom vedeckej kultúry bude vyučovať kmeňový učiteľ aprobovaný pre I. stupeň základnej školy,
•	učebné predmety s obsahom  umeleckej a telesnej kultúry, cudzie jazyky a informatiku budú vyučovať  učitelia pre I. a II. stupeň základnej školy aprobovaný v príslušných odboroch,
-	na II. stupni základnej školy výrazne zvýšiť a podporovať zavádzanie a používanie informačných technológií, 
-	v tomto zmysle sa odporúča už na prvom stupni špecializované vyučovanie; odporúča  sa silnejšie  prepojenie  výchovy a vzdelávania v  dopoludňajších a odpoludňajších činností,
-	vypracovať  Štátny učebný plán pre základnú školu a Štátne kurikulum pre základnú školu,  ktoré budú základné školy adaptovať na Školský učebný plán a Školské kurikulum podľa miestnych podmienok a vyvíjať variabilné metodické učebné materiály, 
-	inovovať alebo podľa potreby spracovať a používať vzdelávacie štandardy komplexnejšie a rovnomerne zamerané podľa vekových kompetencií žiakov na vzdelávaciu aj výchovnú oblasť v jednotlivých predmetoch základnej školy, za účelom priebežného aj výstupného hodnotenia dosiahnutej kvality výchovy a vzdelávania, 
-	zachovať systém  málotriednych škôl, ktoré predstavujú humánne  riešenie možností vzdelávania  pre detí z malých obcí,
-	zabezpečiť intenzívne prepojenie až integráciu vyučovacích činností s výchovnými aktivitami záujmových a voľnočasových útvarov prostredníctvom pedagóga voľného času. 
Väčšina návrhov  systémových zmien výchovy a vzdelávania  v základnej škole má charakter vedeckej a odbornej činnosti pri prebudovávaní obsahu, metód a stratégií výchovy a vzdelávania. Predpokladá sa, že časť  navrhovaných zmien  sa bude experimentálne overovať,    časť sa bude postupne infiltrovať  do obsahu a metód výchovy  a vzdelávania a časť sa zavedie do praxe formou legislatívnych úprav.

4.3. Špeciálne školy. Výchova a vzdelávanie  detí so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami (ŠVPP)
-	budovať  sieť  špeciálnych škôl, aby  deti mali prístup do týchto škôl  vo všetkých regiónoch,
-	podporovať vytváranie špeciálnych tried  v bežných školách, tak, aby sa vytvorili podmienky pre postupnosť v jednotlivých ročníkoch,
-	vytvárať prípravné  ročníky  aj v špeciálnych školách,  špeciálnych materských školách,
-	dobudovať sieť špeciálno – pedagogického poradenstva,
-	v rámci  existujúcich špeciálnych škôl  vytvoriť podmienky pre vzdelávanie a výchovu ťažko mentálne postihnutých  a viacnásobne postihnutých,
-	skvalitniť  proces integrácie   detí so zdravotným postihnutím  do  štandardných tried – vypracovať inovované postupy integrácie a výskumne overovať užitočnosť  resp. neužitočnosť  zaraďovania postihnutých detí do štandardných tried,
-	priechodnosť   vzdelávania  (horizontálne aj vertikálne)  zabezpečiť  spracovaním  výstupných štandardov  a úpravou legislatívy; žiakom, ktorí nemôžu plniť  požiadavky príslušných osnov, umožniť  vzdelávanie podľa individuálnych vzdelávacích programov,
-	sprístupniť možnosť prípravy  na povolanie ťažko mentálne a kombinovane postihnutým  žiakom  v praktických školách  čo najbližšie k miestu ich bydliska  vytvorením ich dostatočnej siete,
-	v prípade potrieb škôl vzdelávajúcich žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, umožniť vytvorenie pracovného miesta  pre   podporného pedagóga (t.j. asistenta  učiteľa), liečebného pedagóga, špeciálneho pedagóga  pre žiakov  so sluchovým, zrakovým, alebo telesne zdravotným postihnutím, školského psychológa, logopéda, rehabilitačných pracovníkov  a ďalších potrebných odborníkov,
-	zlepšiť  vybavenie škôl  špeciálnymi pomôckami, diagnostickými metódami a technikami, rozvíjajúcimi  programami;  
-	zlepšiť  depistážnu, diagnostickú,  výchovnú, preventívnu, reedukačnú,  psychoterapeutickú prácu  a tréningové , rozvíjajúce programy  pre deti, mládež ale aj rodičov  detí  so ŠVVP,
-	vypracovať profily absolventov  a  ich kompetencie    s výhľadom aj  na ich budúce možné uplatnenie na trhu práce,
-	organicky začleniť získanie počítačovej gramotnosti do  vzdelávania    aj v  špeciálnych školách  a zariadeniach  pre deti  so ŠVVP,
-	v personálnej práci zrovnoprávniť postavenie  učiteľov  špeciálnych škôl, vychovávateľov, špeciálnych pedagógov, majstrov odbornej výchovy, stimulovať  absolventov  vysokých škôl, aby nastúpili  do pedagogickej  praxe,
-	umožniť  vnútornú diferenciáciu  špeciálnych škôl podľa  stupňa postihnutia,
-	žiakov do špeciálnych základných škôl  a špeciálnych tried pre žiakov s mentálnym postihnutím zaraďovať  len po dôkladnej  diagnostike a uskutočňovať rediagnostické vyšetrenia   v stanovených intervaloch, najneskôr  každé tri roky,
-	motivovať podnikateľskú sféru pre poskytnutie praxi pre žiakov špeciálnych stredných škôl, praktických škôl, odborných učilíšť
-	inovovať systém pregraduálnej prípravy a postgraduálneho vzdelávania  absolventov pedagogických fakúlt pre vzdelávanie detí so špeciálnymi výchovno – vzdelávacími potrebami.

 4.4. Základné umelecké školy:
-	potvrdiť  a upevniť  súčasné postavenie základných umeleckých škôl (ZUŠ) v školskom zákone a akceptovať súčasnú štruktúru umeleckých odborov, obsah a dĺžku  štúdia. Zároveň vytvoriť podmienky pre vznik nových umeleckých odborov  alebo oddelení  prípadne iných organizačných  prepojení jednotlivých  umeleckých odborov,
-	žiakmi ZUŠ budú najmä žiaci 1. – 9. ročníka ZŠ, ale  v menšej miere aj  deti  predškolského veku, žiaci stredných škôl, študenti vysokých škôl a dospelí,
-	inovovať  obsah vzdelávania a výchovno – vzdelávacích metód  v ZUŠ,
-	zaviesť atestačné konanie pre  učiteľov  štátnych aj neštátnych umeleckých škôl, aby učitelia spĺňali   kritériá  "umeleckej pedagogiky",
-	v novom školskom zákone, v zákone o vysokých školách a príslušných vykonávacích predpisoch  vytvoriť  legislatívne podmienky pre  pregraduálne  vzdelávanie učiteľov v umeleckej pedagogike  transformovaním niektorých konzervatórií na odborné vysoké školy. V nadväznosti  na uvedenú transformáciu  zaviesť  pregraduálne, postgraduálne  a inovované vzdelávanie  učiteľov ZUŠ, s presahom  na oblasť umeleckej výchovy  v  1. – 9. ročníku ZŠ,
-	dopracovať  výchovno – vzdelávaciu koncepciu  (poslanie, ciele, obsah, metódy…) jednotlivých umeleckých škôl,
-	vybudovať vedecko – výskumnú základňu pre oblasť umeleckej pedagogiky,
-	zabezpečiť  dostatočné a priehľadné  financovanie  ZUŠ,
-	vytvoriť podmienky  pre ZUŠ  ako  pre kultúrno – spoločenské centrá v regiónoch.

4.5. Gymnáziá a všeobecné stredoškolské vzdelávanie
-	vzdelávanie  na gymnáziách naďalej definovať ako základnú prípravu predovšetkým pre štúdium na vysokých školách, ale aj na výkon niektorých činností vo verejnej správe, kultúre a ďalších oblastiach; musí byť snaha  o maximálnu možnú priechodnosť žiakov  na iné typy a druhy škôl a z iných druhov a typov  škôl na gymnáziá; čo najdlhšie vzdelávať všeobecne, bez  skorej a  príliš  úzkej profilácie; umožniť  sebaprofiláciu škôl; umožniť individuálnu profiláciu žiakom; vzdelávacie programy gymnázií je potrebné diferencovať  z hľadiska záujmov  a schopností  žiakov,
-	postupne redukovať plány výkonov v osemročnom gymnaziálnom štúdiu, ktoré je určené  len pre deti  so zvýšenými schopnosťami a  záujmom o štúdium (táto schopnosť a  záujem musia byť popísané a overiteľné), pričom bude umožnená maximálna priestupnosť ( na konci každého ročníka umožniť prijať nových žiakov a vyraďovať tých, ktorí  nedosahujú  stanovenú úroveň); odporúča sa tiež zmeniť spôsob prijímania do tejto formy štúdia; predpokladá sa. že postupne percentuálny podiel novoprijímaných žiakov do prvého ročníka osemročného štúdia z daného populačného ročníka neprekročí hranicu 5 - 6% v celoslovenskom priemere,
-	na gymnáziách bude študovať postupne aspoň 25- 30 % žiakov príslušného populačného ročníka.,
-	v súlade s plnením medzištátnych dohôd podporovať rozvoj bilingválneho vzdelávania na gymnáziách skvalitňovaním podmienok ich činností,
-	obsah vzdelávania na gymnáziách je nutné transformovať tak, aby celky boli organicky prepojené a poskytli široké  všeobecné vzdelávanie. Navrhujeme takéto členenie: a) poznanie  národného a  svetového kultúrneho dedičstva, b) poznanie globálnych problémov ľudstva, vrátane chudoby, menšín a pod.; c) poznanie spoločenského a prírodného prostredia; d) rozvoj komunikačných schopností, e) poznanie  informačných technológií  a  rozvoj schopnosti ich použitia; f) sprostredkovanie  základných vedomostí  a zručností  uplatniteľných v osobnom  živote a na trhu práce;  g) ovládanie  cudzích svetových jazykov. Obsah vnútorne viac diferencovať (napr. na jazykovú, prírodovednú, humanitnú vetvu a pod.),  aby bolo možné uspokojiť  žiakov s rozličnými záujmami a schopnosťami. Odstráni sa tak encyklopedické chápanie gymnaziálneho štúdia, predimezovanosť obsahu učiva (najmä preťaženosť množstvom  izolovaných, často neužitočných poznatkov), ktoré deformujú vyučovací proces na prevažne pasívne sledovanie výkladu učiteľa žiakmi a následné skúšanie žiakov ako žiaci dokážu toto učivo memorovať. Je vhodné zriaďovať viacúčelové stredné školy, najmä v malých mestách,  zahŕňajúce všeobecnovzdelávacie aj odborné smery, umožňujúce prestupy žiakov medzi jednotlivými smermi. Umožní to aj rozšíriť prístup k vysokoškolskému vzdelaniu;
-     vytvoriť  profil absolventa gymnázia  s kompetenciami pre jeho ďalšie  štúdium  ako aj pre jeho uplatnenie v živote; vytvoriť profil všeobecného vzdelávania  na stredných školách,
-     realizovať pomaturitné štúdium aj na gymnáziách, kde sú na to podmienky,
-   vytvoriť  ucelený systém  monitorovania kvality vzdelávania  najmä po ukončení jednotlivých stupňov vzdelávania, najlepšie na začiatku nasledujúceho ročníka. Skompletizovať štandardy  ( obsahové aj výkonové) - vrátane testov a sprievodných metodických materiálov,
-     objektivizovať   štátnu maturitnú skúšku za účelom zvýšenia jej kvality.

4.6. Odborné stredoškolské vzdelávanie:
V návrhu  zmien, cieľov  sú zapracované viaceré odporúčania materiálu "Strategická štúdia odborného vzdelávania a prípravy", ktorú v rámci projektu PHARE vypracovali experti Európskej únie, kde sa mimo iného odporúča: 
a)	využiť a posilniť prednosti doterajšieho systému odborného vzdelávania a prípravy v SR;
b)	prispôsobiť odborné vzdelávanie požiadavkám jednotného európskeho trhu práce; 
c)	poskytovať vyššiu úroveň všeobecného a širokoprofilovaného odborného vzdelávania a  prípravy;
d)	dosiahnuť kvalitu pracovnej sily  ako kľúčového faktora produktivity spoločnosti; 
e)	vnímať odborné vzdelávanie ako jeden z prioritných nástrojov zamestnanosti, konkurencieschopnosti;
f)	nepretržite  zabezpečovať tripartitizmus  ako určujúcu formu zapojenia sociálnych partnerov  do programov  vzdelávania;
g)	trvalé cielenie prípravy  aj na malé a stredné podniky;
h)	rozšíriť v pomaturitnom štúdiu škálu študijných odborov;
i)	vytvorením legislatívnych, finančných (napríklad daňovými úľavami) a personálnych podmienok podnietiť záujem zamestnávateľských subjektov o poskytovanie svojich pracovísk pre vykonávanie odbornej praxe žiakov stredných odborných škôl.

	Pre absolventov SOŠ a SOU bude najdôležitejšia  pripravenosť na celoživotnú zamestnanosť a na celoživotné vzdelávanie. Vzdelávacia politika v oblasti odborného stredoškolského vzdelávania  bude prepojená  s politikou zamestnanosti, bude prispôsobená  požiadavkám jednotného európskeho trhu  práce a vzdelávacej politiky EÚ.

Navrhujeme:
-     v odbornom stredoškolskom vzdelávaní bude pokračovať iba cca  70 - 75 % absolventov ZŠ oproti súčasným 83%. Väčšina študujúcich z nich získa úplné stredné odborné vzdelanie (s maturitou). Stredné odborné vzdelanie (v súčasnosti dvoj a trojročné učebné odbory na SOU)  sa bude získavať prevažne na objednávku podnikov a živnostníkov v školách, ktorých zriaďovateľmi budú podniky, prípadne v duálnom systéme (s výnimkou niektorých odvetví napr. pôdohospodárstvo);
-	rozšíriť počet variabilných a flexibilných vzdelávacích ciest s väčším  množstvom  výstupov a uskutočniť  reštrukturalizáciu  siete SOU a SOŠ;
-	redukovať a inovovať  sústavu študijných a učebných odborov; vytvárať širokoprofilové odbory a zároveň poskytovať vyššiu úroveň všeobecného (cudzí jazyk, matematika, rozvoj komunikačných schopností, poznanie informačných technológií, schopnosti riešiť problémy, získanie základných vedomostí a zručností, uplatniteľných v osobnom živote a pod.) a široko zameraného odborného vzdelávania a prípravy; odhaduje sa, že by mohlo byť cca 20 širokoprofilových študijných odborov, zodpovedajúcich odvetviam hospodárstva, napr. strojárstvo, elektrotechnika, ekológia a pod.; 
-	novokoncipovaná stredná odborná škola bude poskytovať  rozličné úrovne  všeobecného a odborného vzdelania. Odporúča sa vzdelávanie podľa modulárneho systému. Programy kratšie ako štyri roky budú končiť záverečnou skúškou, programy štvorročné a päťročné budú ukončené maturitou. Stredné odborné školy vzniknú transformáciou doterajších SOU a SOŠ a združených škôl;
-	v obsahu stanoviť kmeňové učivo spoločné pre všetky odbory (cca  60 % času) – národné kurikulum a dopĺňať učivo vlastným obsahom (školské kurikulum), rozšíriť všeobecné vzdelanie, definovať základné kľúčové kompetencie absolventov, pripraviť dobre absolventov na vstup do ďalšieho odborného vzdelávania  a do sveta práce, vypracovať učebné osnovy v spolupráci so zamestnávateľmi, ktoré budú obsahovať základné učivo a školské učebné dokumenty  vytvárať podľa miestnych podmienok;
-	v prvom ročníku dôraz klásť na všeobecné vzdelanie, v druhom na všeobecné spojené s predprofesijnou široko zameranou prípravou a v treťom a štvrtom ročníku popri všeobecných predmetoch uskutočniť prípravu v odbore a to teoretickú aj praktickú na povolanie alebo skupinu povolaní;
-	na skvalitnenie praktickej prípravy žiakov sa budú zriaďovať výcvikové centrá odbornej prípravy, ktorých zriaďovateľmi budú najmä zamestnávateľské združenia a živnostenské spoločenstvá;
-	OSV sa bude realizovať prevažne na novokoncipovanej strednej odbornej škole integrujúcej  súčasné SOU a SOŠ;
-	novokoncipované  stredné školy sa  budú podieľať aj na terciárnej sfére vzdelávania, a to tak, že budú zabezpečovať pomaturitné a nadstavbové štúdium (aj pre absolvnetov gymnázií, ktorí nebudú pokračovať v štúdiu na vysokej škole) vrátane špecializácií  svojich absolventov. Ak získajú akreditáciu, môžu poskytovať aj štvrtú úroveň odborného vzdelávania  podľa klasifikácie ISCED, t. j. vyššie odborné vzdelanie. Budú sa podieľať aj na ďalšom vzdelávaní v rámci celoživotného vzdelávania, najmä rozširovaním a  zvyšovaním kvalifikácie dospelých, ako aj ich rekvalifikáciou, inovačnými kurzami a pod.;
-	v záujme  oddialenia rozhodnutia o budúcom povolaní  na neskoršie obdobie (starší  vek) a možnosti prestupu na iný študijný odbor, prípadne na gymnázium bude prvý ročník SOŠ koncipovaný ako orientačný. Jeho obsah bude porovnateľný pre všetky odbory štúdia. A to tak, že dôraz sa bude klásť na všeobecné vzdelanie, na získanie kľúčových kompetencií a na poskytnutie úvodu do sveta práce;
-	hodnotiť a akreditovať vzdelávacie štandardy a programy bude Národná kurikulárna rada, ktorá bude aj radiť ministerstvu školstva i jednotlivým  školám  v oblasti kurikulárnej politiky, bude podporovať kurikulárny  rozvoj a  výskum;

4.7. Výchova a  vzdelávanie  mimo vyučovania, neformálne a záujmové vzdelávanie:
-    v spolupráci so zainteresovanými inštitúciami vypracovať koncepciu  výchovy a vzdelávania     vo voľnom čase,
-	podporovať   činnosť   školských klubov  detí  a mládeže, centier  voľného času, školských stredísk záujmovej činností, športových klubov,  umeleckých súborov a pod.,
-	podporovať záujem  verejnosti pre rozhodovanie o náplni a zabezpečení voľného času v regiónoch, komunitách,
-	uskutočňovať akreditáciu  rôznorodých programov, kurzov  pre  vedúcich a školiteľov  pre prácu s deťmi a mládežou vo voľnom čase,
-	zaviesť funkciu vysokoškolsky vzdelaného pedagóga voľného času, vysokoškolsky vzdelaného odborníka pre prácu s mládežou,  ako koordinátora  voľnočasových aktivít;  rozšíriť  právomoci vedúcich vychovávateľov  v domovoch mládeže,
-	vytvoriť, kodifikovať minimálne štandardy pre odborníkov pre prácu s deťmi a mládežou,
-	zo štátnych zdrojov podporovať najmä organizácie, ktoré celoročne a kvalitne pracujú s deťmi a mládežou  vo voľnom čase,  v oblasti  neformálnej a záujmovej výchovy,
-	legislatívne umožniť pôsobenie neziskových organizácií  vo voľnom čase detí a mládeže,  v oblasti neformálnej  a záujmovej výchovy,
-	podporiť spoluprácu neziskových a štátnych organizácií a školských zariadení s presunutím rozhodovania na riaditeľov škôl a rady škôl,
-	vytvoriť  systém hodnotenia kvality poskytovaných služieb pre deti a mládež vo voľnom čase  s dôrazom na  hodnotenie  výchovných efektov,
-   rozšíriť využívanie škôl a školských zriadení pre záujmovú činnosť a voľný čas detí a mládeže, poradenské služby (psychologické, špeciálno-pedagogické, protidrogové, atď.) a podporiť iniciatívy škôl a školských zariadení v ponuke vzdelávacích aktivít pre občanov,
-	zvýšiť počet školských klubov a školských stredísk záujmovej činnosti, v školských   
kluboch  zriadiť oddelenie pre žiakov 2. stupňa ZŠ,
-	umožniť  školským klubom a  centrám  voľného času získať právnu subjektivitu a rozšíriť  
ich činnosť aj na stredoškolskú mládež,
-	v práci knižníc taxatívne vymedziť poslanie školských knižníc, kooperovať s Ministerstvom kultúry, vytvoriť funkciu učiteľa – knihovníka so zníženou vyučovacou povinnosťou, využívať viaczdrojové financovanie a využívať moderné informačné a telekomunikačné  prostriedky,
-	posilniť pri mimoškolskom vzdelávaní funkciu kultúry a kultúrnych aktivít, predovšetkým ako nástroja prevencie proti negatívnym javom.

4.8. Podporné služby pre školu, poradenstvo, školské zariadenia
-	do školského zákona zahrnúť  výchovno-vzdelávacie, poradenské, servisné a podporné činnosti, 
-	zrovnocenniť hodnotenie všetkých pedagogických a odborných pracovníkov rezortu (finančné úpravy, dovolenky, služobné postupy a pod.). Zrovnocenniť finančne a sociálne vychovávateľov a  učiteľky materských škôl s ostatnými učiteľmi. Oceňovanie ostatných odborných pracovníkov (napr. psychológov, informatikov, atď.)  dostať na úroveň ich oceňovania v iných rezortoch, zvýšiť finančné ohodnotenie  pracovníkov  v poradenských službách, podporných činnostiach,
-	vypracovať ucelenú a prepojenú koncepciu podporných služieb  škole, v rámci toho inovovať koncepciu psychologického a výchovného poradenstva a prevencie, špeciálnopedagogického poradenstva, lekárskych služieb škole, pedagóga voľného času; zabezpečiť nadväznosť a spoluprácu podporných, poradenských služieb na iné rezorty mimo školstva, ako aj vzájomnú synergiu poskytovanej pomoci  deťom a mládeži nielen v čase vyučovania, ale aj vo voľnom čase. Efektívnejšie realizovať preventívny princíp včasnej intervencie pri ohrozeniach dieťaťa; individualizovať reedukačný proces; vymedziť  základné kritériá pre vstup a zaraďovanie detí  a mládeže  do jednotlivých prvkov systému;  rozvíjať  podporné služby  v špeciálnych výchovných zariadeniach,
-	vymedziť kompetencie psychologického a výchovného poradenstva vo vzťahu k výchovnému poradcovi, špeciálnemu pedagógovi,  školskému psychológovi, logopédovi, lekárskej službe, koordinátorom protidrogovej výchovy, kariérovým poradcom, poradcom pre profesionálnu orientáciu, metodikom, triednym učiteľom, pedagógom voľného času,
-	zvážiť možnosť vytvorenia funkcie školský sociálny pracovník,
-	permanentne zabezpečovať  zvyšovanie  kvalifikácie  pracovníkov  v školských zariadeniach, v poradenstve, v podporných službách pre školy,
-	vyšpecifikovať regionálne a nadregionálne typy zariadení  v rámci starostlivosti o deti  a  špeciálne výchovné zariadenia – zariadenia  výchovnej prevencie (Liečebno-výchovné sanatórium, Diagnostické centrum, Centrum výchovy a psychologickej prevencie) a zariadenia náhradnej výchovy (Detský reedukačný domov, Reedukačný domov mládeže)  zaradiť  pod  špecializovanú  štátnu správu  vzhľadom na ich nadregionálnu pôsobnosť,
-	zlepšiť činnosť jazykových škôl v nadväznosti na štandardy; vytvoriť metodický orgán pre udeľovanie akreditácií jazykovým školám; zabezpečiť uznanie medzinárodne platných osvedčení – certifikátov; vyriešiť zaradenie štátneho stenografického ústavu v školskom systéme,
-	zabezpečiť  efektívnejšiu činnosť  škôl v prírode  a účinnejší systém metodického riadenia týchto škôl,
-	vytvárať v domovoch mládeže  také podmienky pre žiakov, aby mohli rozvíjať svoje záujmy, nadanie a talent,
-	definovať smerovanie školského stravovania, vypracovať kritériá, normy a predpisy  pre školské stravovanie, ktoré by boli platné aj v prípade ich prechodu na komerčnú bázu; vytvoriť účinnejší systém metodického usmerňovania z jedného centra; umožniť autonómnosť  školských stravovacích zariadení a uplatniť viaczdrojové financovanie školských stravovacích zariadení 
-	prehodnotiť  využiteľnosť školských hospodárstiev a možností podnikateľských činností v súlade s predmetom činnosti,
-	vypracovať koncepciu školských výpočtových stredísk (ŠVS), prepracovať systém ich zriaďovania a riadenia, využitia v rámci koncepcie Ministerstva školstva týkajúcej sa informačných systémov, legislatívne riešiť povinnosť poskytovania informácií pre rozličné subjekty; prepracovať systém podielu ŠVS na vzdelávaní pedagogických aj nepedagogických a najmä riadiacich pracovníkov  aj formou dištančného vzdelávania.

4.9. Terciárne vzdelávanie
Terciárna sféra vzdelávania:
Na vysoké školy sa v SR hlási cca 50 % populácie príslušného veku. Na štúdium na vysokých školách je prijatá nie celá polovica z nich. Zamietnutie viac ako polovice záujemcov o štúdium je plytvanie najdôležitejším zdrojom ekonomickej prosperity a sociálnej stability SR. Čím má človek vyššie vzdelanie, tým má väčšiu šancu uplatniť  sa  na trhu práce. Všetkým záujemcom o štúdium po maturite treba dať šancu vzdelávať sa. Nie všetci sa chcú a môžu vzdelávať na univerzitách, preto je potrebné vytvoriť v SR terciárnu sféru vzdelávania. Pojem terciárne vzdelávanie zastrešuje všetky druhy vzdelávania nadväzujúce na úplné stredoškolské vzdelanie s maturitou. Najstaršou a súčasne najdôležitejšou zložkou terciárneho vzdelávania je vysokoškolské vzdelávanie, ktoré je v SR zredukované na univerzitné vzdelávanie.
	Terciárnu sféru vzdelávania vytvoria  tieto druhy  škôl a možností  štúdia:
-	pomaturitné štúdium na stredných odborných školách v tzv. krátkych formách štúdia v dĺžke trvania 0,5 až 2 roky. Štúdium bude ukončené certifikátom;
-	vyššie odborné školy v dĺžke trvania štúdia 2 až 3 roky zamerané na aplikácie a praktické poznatky a poskytujúce vzdelanie na úrovni 4. stupňa ISCED. Štúdium bude ukončené absolutóriom;
-	odborné vysoké školy zabezpečujúce štúdium prevažne na bakalárskej úrovni;
-	univerzity budú zabezpečovať bakalárske, magisterské a doktorandské štúdium v širokom rozsahu študijných odborov.
		Navrhujeme:
-	terciárnou sférou  vzdelávania bude prechádzať do roku 2020  približne  50 % populácie,
-	postavenie terciárneho vzdelávania je potrebné jasne legislatívne  definovať,
-	štúdium v terciárnej sfére založiť na kreditovom spôsobe štúdia. Kreditový systém bude 
kompatibilný s Európskym systémom ECTS a umožní autoprofiláciu študentov, 
individuálne tempo štúdia, národnú aj medzinárodnú mobilitu študentov,
-	počet študijných odborov na vysokých školách by mal byť redukovaný  a kompatibilný  s medzinárodnou klasifikáciou ISCED,
-	štúdium na vysokých školách bude trojstupňové: bakalárske, magisterské a doktorandské a ukončí sa diplomom,
-	každý učiteľ na vysokej škole by mal mať kvalifikáciu najmenej na úrovni PhD  (CSc) a každý učiteľ  v terciárnej sfére vzdelávania  by mal mať  pedagogickú kvalifikáciu  a mal by sa ďalej vzdelávať  vo vysokoškolskej pedagogike,
-	každý jednotlivec by mal mať možnosť  zvoliť  si vlastnú vzdelávaciu cestu  zo širokej ponuky  v terciárnej sfére, čo je pojem zastrešujúci všetky druhy vzdelávania nadväzujúce na úplne stredoškolské vzdelanie (maturitu),
-	zvýšiť  váhu  štátnych maturitných skúšok pri prijímaní na vysoké školy  a to ich väčšou objektivitou, validitou  a transparentnosťou,
-	každý študent by mal mať zabezpečený prístup k internetu, čím sa vytvoria možnosti pre   externé štúdium, dištančné, virtuálne terciárne vzdelávanie,
-	knižnice budú poskytovať  široké a kvalitné služby prostredníctvom elektronických médií,
-	absolvent získa  okrem diplomu aj doložku obsahujúcu výpis predmetov  a skúšok, ktoré uľahčia jeho zamestnanie, resp. štúdium  v štátoch EÚ, resp. aj v iných štátoch,
-	predpokladá sa  podstatné  zlepšenie spolupráce  škôl  so zahraničím, najmä v podobe výmeny  študentov, učiteľov, možnosti  štúdia v zahraničí, pri riešení spoločných grantov, a pod.,
-	školy zabezpečujúce terciárne vzdelávanie  sa budú aktívne podieľať aj na ďalšom vzdelávaní v rámci celoživotného vzdelávania.

4.10 Ďalšie vzdelávanie
Ďalšie  vzdelávanie nadväzuje na  vzdelávanie  poskytované deťom a mládeži  v rámci formálneho vzdelávania na školách. Ide o vzdelávanie dospelých prostredníctvom krátkodobejších a dlhodobejších kurzov  a vzdelávacích programov zameraných na  získanie, zvýšenie alebo zmenu pracovnej kompetencie, kvalifikácie, ďalej ide o rekvalifikácie  najmä nezamestnaných, ako aj o poskytnutie druhej šance tým, ktorí nevyužili predchádzajúce možnosti vzdelávania. Patrí sem aj sociokultúrne, občianske, voľnočasové, záujmové vzdelávanie obyvateľov, vrátane seniorov (univerzity tretieho veku). Každý, kto prejaví záujem o ďalšie vzdelávanie,  má právo vzdelávať sa, a to v každom veku v intenciách Memoranda celoživotného vzdelávania prijatého komisiou európskych spoločenstiev.
	Navrhujeme:
-	vypracovať systém ďalšieho vzdelávania v Slovenskej republike aby sa zlepšila zamestnanosť, pracovné kompetencie, kvalifikácia, špecializácia, rekvalifikácia, osvojenie si inovácií, získanie a zdokonalenie jazykových kompetencií,  počítačových  a komunikačných spôsobilostí, postupov  v kariérovej ceste a pod.,
-	poskytnutie druhej možnosti ľuďom, ktorí z rozličných dôvodov nevyužili prvú šancu,
-	zabezpečiť rozsiahlu možnosť rekvalifikácie nezamestnaných a nezamestnanosťou ohrozených ľudí,
-	stimulovať  ľudí k ďalšiemu vzdelávaniu zo strany zamestnávateľov, štátu, napr. pracovnými úľavami, daňovými úľavami, oceňovaním, vzdelania  a pod.,
-	do ďalšieho vzdelávania intenzívnejšie zapojiť stredné, vyššie odborné aj vysoké školy,
-	zintenzívniť spoluprácu vzdelávacích inštitúcií s podnikmi, aj pri celoživotnom vzdelávaní občanov,
-	kvalitu  vzdelávania zabezpečiť  akreditáciou a certifikáciou vzdelávacích programov, ich modulárnym usporiadaním, autoevaluáciou i externým hodnotením,
-	urýchlene upraviť legislatívny rámec ďalšieho vzdelávania aj z hľadiska pracovných úľav. 

5. Programové zmeny v rozhodujúcich oblastiach  

5.1. Kurikulum a obsah vzdelávania
Značná časť mládeže  opúšťa  školy s vedomosťami, zručnosťami, schopnosťami, postojmi, ktoré nie sú dostatočne využiteľné  na trhu práce  a táto časť mládeže rozširuje rady  nezamestnaných a frustrovaných občanov. Naznačuje to, že škola učí niečo iné, ako je potrebné pre kvalitný a tvorivý život. Škola  je o niečom inom ako život. Škola si ide svojou cestou  a život inou. V súlade s trendom v EÚ  sa bude  pre základné a stredné školy vytvárať  dvojúrovňový, paricipatívny model obsahu vzdelávania: štátne orgány určia štátne kurikulum, ktoré bude obsahovať všeobecné ciele vzdelávania, základné učivo, záväzné cieľové požiadavky na výkon žiakov – štandardy, spôsoby overovania dosahovania štandardov a modelové vzdelávacie programy. Na osvojenie základného učiva vo všetkých  školách príslušného typu bude potrebných  iba cca 60 %  časovej dotácie. Využitie ostatného času  bude v právomoci jednotlivých škôl, ktoré si budú vytvárať podľa miestnych podmienok  svoje školské kurikulum. Vytváraním vlastných programov  sa zvýši zodpovednosť, sloboda, profesionalita, flexibilita  škôl. V kurikulách sa budú zdôrazňovať najmä  kľúčové kompetencie, a to ako v štátnom kurikule, tak aj v školských kurikulách. 
Obsah  vzdelávania, podobne  ako  celý projekt  Národného programu, vychádza  z teórie  tvorivo – humanistickej výchovy  v ktorej osvojovanie obsahov vzdelávania bude postavené na troch súbežných aktivitách: 
a)  osvojovaní si vedomosti  - tvoria ho učebné predmety,  vedomosti, informácie a poznatky, ktoré si žiaci osvojujú a ktoré majú pochopiť  a vedieť  využívať v praxi,
b) rozvíjaní kognitívnych, poznávacích funkcií a procesov žiakov  akými sú napríklad  senzomotorika, pamäť, osvojenie si, pochopenie významu pojmov, procesy  analýzy, syntézy, zovšeobecňovania, analogického myslenia, hodnotiaceho – kritického myslenia a tvorivého myslenia,
c) rozvíjaní nonkognitívnych, mimopoznávacích vlastností a charakteristík žiakov ako sú najmä aktivizácia, motivácia a kreativizácia osobnosti žiaka, študenta. 
	V obsahu vzdelávania  sa bude   aktivovať európska dimenzia  vzdelávania, ktorá zahrnuje nielen výučbu cudzích jazykov a informačných technológií, ale aj výchovu k demokratickému občianstvu, k humanite, k rešpektovaniu všeľudských  etických hodnôt, k uznávaniu ľudských práv a slobôd. 
 Aby bolo možné realizovať  súbežne  aktivity rozvíjajúce vedomostí, poznávacie schopnosti (kognitivizácia) a  mimopoznávacie charakteristiky osobnosti, musí sa zrovnoceniť  obsahová stránka  vyučovania s procesuálnou; posilní sa integrovaný prístup  (zlučovanie príbuzných vyučovacích predmetov), ako aj medzipredmetové vzťahy. Sústavu vedomostí a zručností budú tvoriť najmä tie poznatky  a skúsenosti z činností, ktoré nepodliehajú  rýchlym zmenám pod vplyvom vedecko – technického rozvoja. Ide najmä o zovšeobecnené pojmy, vzťahy, princípy, zákony, teórie a všeobecné spôsoby činností – metódy a metodológiu tvorivej práce. Bude sa učiť menej učiva, ale do väčšej hĺbky s väčším dôrazom na širšie súvislosti, na transfer poznatkov do mnohých oblastí.
Príprava na povolanie nadobudne na dôležitosti a stane sa aj súčasťou celoživotného vzdelávania  a musí počítať  s otvoreným trhom pracovných síl nielen pre Európu, ale celý svet. Predpokladá sa aktívnejší  a účinnejší vstup  zamestnávateľov  do   rekvalifikácií, ale aj vstup nadnárodných spoločností  a  vzdelávacích  inštitúcií. 
Aj keď Koncepcia a Národný program nie je programom tvorby  alebo rušenia inštitúcií, ani  nie je primárnym cieľom Programu konkretizovať  exekutívu zmien, snažíme sa ukázať  na  potrebnosť  koncentrovaného a koordinovaného úsilia  pri tvorbe  základných, strategických materiálov  pre realizáciu Programu  aj pomocou návrhu do diskusie  o  zriadení orgánov  s horemenovanými funkciami. Pre zvládnutie náročných prác v oblasti generovania nových obsahov (kurikulárnej transformácie) bude potrebné zriadiť Národnú kurikulárnu radu, ktorá bude hodnotiť  a akreditovať vzdelávacie  štandardy a programy. Zároveň bude poradným orgánom MŠ SR ale aj  školám   a školským zariadeniam v oblasti kurikulárnej politiky, bude podporovať kurikulárny výskum a  vývoj. Môže fungovať ako tzv. "malá"  akreditačná komisia. 
Zmeny v kurikulu možno vyjadriť  tézovite takto:
•	cieľom vzdelávania nie je len osvojenie si vedomostí, alebo príprava pre povolanie, činnosť a výkony, ale je to  aj  ovplyvňovanie  emócií, motivácie, hodnotového systému osobnosti, jeho autoregulácie, tvorivosti, prežívania – to celé  je predpokladom kvalitnej prípravy pre tvorivý život. Treba klásť  dôraz na anticipatívny prístup vo vzdelávaní, ktorého zmyslom je predvídať  dôsledky ľudskej činnosti,
•	moderný pedagogicko – psychologický obsah sa odporúča prezentovať  cez  koncepciu  tvorivo - humánneho vyučovania, kde  sa predpokladá silný synergický efekt vzdelávania a výchovy. Obsahuje  aj inováciu procesuálnej stránky edukácie najmä používaním kooperatívneho vyučovania, problémového a projektového vyučovania, blokovej, tematickej výučby, aplikáciou konfluentnej (zbiehavej - rozvíjajúcej cit aj rozum) pedagogiky, objavujúceho  a tvorivého vyučovania, heuristického  vzdelávania, programov na zvýšenie  vnútornej motivácie žiakov, študentov, učiteľov, programov prosociálneho správania  a pod.,  zvážiť  potrebu zaradenia obsahu  učiva týkajúceho sa vplyvu masovokomunikačných prostriedkov na človeka,
•	vytvoriť dvojúrovňové kurikulá - štátne a  školské  kurikulum – realizovať kurikulárnu transformáciu za účasti najlepších odborníkov, didaktikov, pedagógov, metodikov a psychológov  Slovenskej republiky, prípadne  aj za pomoci zahraničných expertov, odberateľov absolventov a komory,
•	rozširovať nedirektívne pôsobenie  na  žiaka, študenta, aby sa popri zdokonaľovaniu vedomostí a poznávacích funkcií vytvorila  motivácia  žiakov a študentov, učiacich sa, k sebazdokonaľovaniu  aj v oblasti  mimopoznávacích charakteristík osobnosti, teda  systematické osvojovanie si všetkých kľúčových kompetencií  človeka  a  pritom zahrnúť  do tohoto obsahu aj  európsku dimenziu vzdelávania,
•	redukovať v obsahu neefektívne informácie a poznatky, aby sa znížila  informačná  záťaž žiakov a učiteľov  a viac učiť  obsahy využiteľné pre život  teraz a v budúcnosti, 
•	na stredných školách najmä SOU a SOŠ  posilniť  zložku všeobecného vzdelania takého zamerania, ktoré je potrebné pre  skupinu povolaní, pre prax, t.j. napr. komunikačné schopnosti, prácu s informáciami, cudzie  jazyky,  praktickú psychológiu (riešenie konfliktov, tvorenie kooperatívnych skupín, riadenie, motivovanie  ľudí a pod.), zvyšovanie svojej  spôsobilosti pre prácu a kvalitný život, učiť  a zdokonaľovať schopnosti  podnikania,
•	inovovať a zdôrazniť postavenie  a funkciu všetkých mimoškolských, poradenských, metodických inštitúcií  a služieb škole; revitalizovať pedagogický výskum na Slovensku; podporovať vznik alternatívnych a neštátnych škôl, zastaviť negatívny trend  obmedzovania podporných  vzdelávacích služieb,
•	je potrebné vytvoriť  ucelenú koncepciu  a stratégiu hodnotenia  kvality vzdelávacieho systému  a jeho prvkov (evaluácia, sebaevaluácia), čo bude viesť k realizácii princípu konkurencie škôl a školských zariadení; zabezpečiť permanentnú  inováciu kvality vzdelávania – zaviesť systém komplexného riadenia kvality. Nielen prebrať množstvo učebnej látky, ale  sledovať a trvať  na jej  kvalitnom osvojení, t.j. na všetkých úrovniach kognitívneho spracovania až po tvorivú produkciu; podobne  to platí pri riadení školstva, škôl, výchovno – vzdelávacieho procesu; vyvinúť nástroje na meranie  učebných a výchovných výsledkov žiakov   v priebehu celej školskej dochádzky, na monitorovanie  a evaluáciu  výchovy,  vzdelávania  a riadenia týchto procesov; štandardizovať a   diferencovať maturitné  skúšky, zaviesť štátne maturity,
•	výraznejšie  sprofesionalizovať  štátnu školskú inšpekciu, ale aj   školských manažérov, riaditeľov  škôl, metodikov, posilniť monitorovanie a pravidelnú evaluáciu vzdelávania,
•	vybudovať kvalitný, efektívny informačný systém   vo vzdelávaní a v tejto súvislosti venovať pozornosť problematike mediálneho prostredia a mediálnej výchovy,
•	založiť  a realizovať  rozvojové   a inovačné programy podporujúce najmä tvorivú prácu škôl  a rozvoj ďalšieho vzdelávania učiteľov, vychovávateľov a majstrov odbornej výchovy a podporovať pedagogické čítania, učiteľské konferencie, súťaže, ocenenia a pod.,
•	vytvárať a overovať, potom zavádzať  do praxe  moderné prvky, programy  výchovy a vzdelávania  detí  z menej podnetného sociálneho prostredia, najmä rómskych detí z menej podnetného prostredia, podobne spresniť  a zlepšiť  integráciu neštandardných detí  do  klasických škôl a tried; špecifickú pozornosť venovať bilingvalizmu, jazykovej, rečovej a komunikačnej  výchove   všeobecne a menšinám,
•	zapracovať do kurikula princípy a kritériá trvalo udržateľného rozvoja,
Školy v SR by mali rešpektovať a postupne realizovať   tieto  trendy v procesuálnej stránke vzdelávania, ktoré sa postupne uplatňujú  v štátoch EÚ i OECD :
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
 OD                                                                                     KU
- odovzdávania encyklopedických                                   -  komplexnému rozvoju osobnosti
  vedomostí žiakovi                                                            rozvoju schopnosti učiť sa
- vyučovania                                                                   -  učeniu sa
- pasivity žiaka                                                                -  aktivite, samostatnosti, 
           tvorivosti, prežívaniu práce žiaka
- uniformity, centralizmu                                                 -  rôznorodosti, pluralite
- autoritárstva, dogmatizmu                                            -  humanizácii vyučovania
- učiteľa-neomylnej autority                                            -  učiteľovi - poradcovi
- orientácie na priemerného                                             -  diferencovanému a 
  žiaka 							          individuálnemu prístupu k žiakom
- frontálnosti práce žiakov                                              -  skupinovej práci
- súťaživosti žiakov                                                        -  kooperatívnosti žiakov
- dôrazu na obsah učiva                                                  -  dôrazu na celý proces vyučovania
           i učenia sa, výchovy
- kriedy a tabule                                                             -   vyučovacej technike
- izolovaných predmetov                                                -   ich integrácii
- informačno-receptívnej a                                              -  heuristickým hľadacím metódam
  reproduktívnej metódy
- individuálneho skúšania pri                                           -  k objektivizujúcim formám skú-
  tabuli a hodnotenia prevažne                                            šania, sebahodnoteniu, upred-
  vedomostí a zručností                                                      nostňovaniu pozitívneho hodnotenia
          celej osobnosti žiaka
- domácich úloh                                                               - námetom pre voľný čas
- dôrazu na disciplínu, poslušnosť 			                   - akceptácii žiaka, úcte k jeho             
  žiakov 						          osobnosti,
- dominancie slova učiteľa a                             	       -  využívaniu primárnych zdrojov
  učebnice ako zdroja poznatkov                                         informácií
- preferencie verbálnej a mate-                                         - rovnosti všetkých osem druhov inte-
  maticko logickej inteligencie,                                          ligencie, oboch mozgových hemisfér 
							        ako aj ľavej hemisféry mozgu
- prevažne intelektuálneho 				      - vyváženej proporcionalite rozvoja
  zamerania 						        kognitívnej, afektívnej a
                                                                                           psychomotorickej stránky
- stability skupín žiakov - tried                                       - prirodzeným životným skupinám
        žiakov, zoskupovaniu žiakov  
 							        podľa cieľov vyučovania
- izolácie školy od života                                                - spojeniu školy  so životom 

5.2. Riadenie a ekonomické zabezpečenie systému celoživotného vzdelávania
Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov konštatuje, že riadenie je jeden z neuralgických bodov celého systému. Z pohľadu teórie najslabšieho ohnivka  sa takýmto ohnivkom zlyhania alebo neúspechu  či úspechu národného programu môže stať práve subsystém riadenia. Všeobecným cieľom  je demokratizovať  a decentralizovať  riadenie na všetkých úrovniach, uplatňovať princíp subsidiarity  v praxi, realizovať  právnu subjektivitu  škôl a školských zariadení, profesionalizovať riadenie. Moderný manažment školy predpokladá naplniť ako personálne  riadiace, tak aj operatívne riadiace funkcie.  Za  osobitne dôležité považujeme zavedenie  pravidelného hodnotenia (sebahodnotenie - autoevaluácie) škôl a školských zariadení  s maximálnou mierou objektívnosti a odbornosti a efektívnou spätnou väzbou aj pomocou vyspelej, nezávislej inšpekcie. Štruktúra vzdelávacieho systému je pomerne dobre vybudovaná. 
Navrhujeme: 
-   	výdavky na školstvo v SR je potrebné zvýšiť aspoň na 5 % HDP  do roku 2006, čo je priemerná hodnota financovania školstva v členských štátoch EÚ v súčasnosti. Vo všeobecnosti platí, že čím je vyššie vzdelanie, tým je nižšia miera nezamestnanosti a tým vyššie sú zárobky,
- 	decentralizovať, zracionalizovať  riadenie  škôl a školských zariadení presunom kompetencií a riadenia na samosprávne orgány obcí, komunít, škôl. Prijať princíp subsidiarity pri budovaní celého školského systému (okrem vyznačených kompetencií ministerstva školstva),
-	zmeniť charakter pôsobenia ministerstva školstva, ktoré by malo zaraďovať a vyraďovať školy zo siete;  stanovovať požiadavky na kvalifikáciu učiteľov a na ich celoživotný kariérny rast; analyzovať stav výchovy a vzdelávania a pripravovať legislatívne opatrenia; objednávať riešenie výskumných úloh a poskytnúť na to prostriedky; stanovovať rozpočtové  normatívy  a riešiť odchýlky; stanovovať stratégiu monitorovania kvality,
-	reštrukturalizovať a racionalizovať sieť stredných škôl, presnejšie definovať organizačno – štrukturálne väzby zariadení výchovného, mimovyučovacieho a mimoškolského charakteru na školu a výchovu, posilniť rozvoj predškolskej výchovy, podporiť rozvoj poradenských, servisných a podporných činností  pre  školu, výchovu a vzdelanie, rozšíriť ich na celoživotné vzdelávanie, podporiť rozvoj terciárneho, diverzifikovaného vzdelávania  zrovnateľného s krajinami EÚ, pri  udeľovaní akreditácií týmto inštitúciám pomocou "malej"  akreditácie,
-	vytvoriť racionálny model úplnej právnej subjektivity všetkých škôl a školských zariadení a vytvoriť potrebnú legislatívu pre jej zavedenie do praxe; udeliť právnu subjektivitu  školám  s uplatnením  princípu subsidiarity (škola môže delegovať niektoré svoje kompetencie na iné subjekty), čo im  umožní realizovať väčšiu samostatnosť, tvoriť  popri národnom obsahu (osnovách) aj svoj vlastný vzdelávací obsah, svoje vlastné vzdelávacie programy, alternatívne prístupy, svoju personálnu politiku. Predpokladá sa redukcia administratívy a zjednodušenie financovania. Zmeniť postavenie škôl  na neziskové vzdelávacie inštitúcie riadené správnou radou alebo radou školy  s právomocami rozhodovať okrem prijatia a odvolania riaditeľa aj o rozdelení pridelených finančných prostriedkov, o obsahu školských osnov a o používaných učebniciach,
-	zaviesť kontrolu výstupov  výchovy a vzdelávania pomocou  celonárodných výkonových štandardov, pomocou kontroly  školy a riaditeľa radou školy, rodičmi, štátnou inšpekciou; štandardizovať oblasť vzdelávania obsahovými, výkonovými a výstupnými štandardami, ktoré sa stanú otvorenou súčasťou pedagogických dokumentov,
-	pripraviť model decentralizácie štátnej správy na samosprávy; v prechodnom období od riadenia školstva v rámci integrovanej štátnej správy prejsť na špecializovanú štátnu správu; zriaďovateľskú funkciu štátnych škôl a školských zariadení so všetkými kompetenciami súvisiacimi  s touto funkciou presunúť  na špecializovanú školskú správu,
-	vypracovať a schváliť  zákon o financovaní škôl, vrátane normatívov  a kontroly využívania štátneho (verejného) rozpočtu, zabezpečiť objektívnosť a prehľadnosť  rozdeľovania  finančných zdrojov, zabezpečiť porovnateľnú úroveň financovania štátnych a neštátnych škôl,
-	vypracovať a schváliť nový školský zákon s vykonávacími predpismi tak, aby decentralizácia kompetencií  bola spojená  so zodpovednosťou  za oblasť výchovy a vzdelania, za efektívne vynakladanie finančných prostriedkov a riadenie škôl a  školských zariadení na jednotlivých stupňoch špecializovanej  štátnej  školskej  správy,
-	základným a rozhodujúcim článkom v decentralizovanej sústave riadenia sa stane  škola, riaditeľ  školy, rada  školy, miestna komunita, ktorí v spojení  so štandardmi  v konkurenčnom prostredí budú bezprostredne riadiť  školu a rozhodovať  o základných otázkach života školy,
-	nevyhnutne  aj z hľadiska riadenia je potrebné vybudovať nielen nezávislú, ale hlavne vysoko odbornú inšpekciu. Inšpektormi majú byť najlepší   pedagogickí odborníci, ktorí budú prechádzať permanentným vzdelávaním a zdokonaľovaním; vytvoriť "malú" akreditačnú komisiu na posudzovanie spôsobilosti ustanovizní, organizácií a škôl konať vzdelávacie aktivity a udeľovať  certifikáty,
-	vypracovať jasné kritériá v personálnej politike, najmä pre výberové konania riaditeľov škôl, školských zariadení, vedúcich školských pracovníkov, pedagogických pracovníkov a vypracovať tiež modely hodnotenia kvality a kvantity riadiacej práce v školstve; v príprave riadiacich pracovníkov  školstva vychádzať  zo svetových trendov  prípravy moderného manažmentu, ku komplexnému riadeniu kvality, ktoré povedie ku kontinuálnemu skvalitňovaniu riadenia školstva,
-	cieľom je zabezpečiť kvalitný pedagogický výskum napr. obnovením Výskumného ústavu pedagogického, vytvorením pedagogického pracoviska v Slovenskej akadémii vied, rozšírením vedeckých kapacít na vysokých školách pripravujúcich učiteľov a pod. ,
-	vytvoriť  kvalitný informačný systém v školstve s postupným napojením všetkých škôl  na internetovú sieť;  vypracovať koncepciu rezortného informačného systému (RIS),
-	vytvoriť osobitné legislatívne podmienky pre ďalší rozvoj neštátnych škôl,
-	zriaďovať ďalšie združené školy, napr. základné školy a materské školy alebo základné školy a stredné školy, SOU a SOŠ, ZŠ a základné umelecké školy a pod.,
-	osobitnú pozornosť venovať národnostnému školstvu; základným princípom je tu princíp rovnakých šancí vo vzdelávaní pre každého občana a výchova ku koexistencii rozličných etník, národností, kultúr  na princípoch všeľudských hodnôt, princípoch spolunažívania krajín v rámci EÚ, na základe princípov prijatých EÚ pri vzdelávaní  členov  národnostných a etnických menšín,
-	rovnako je potrebné prepracovať systém vyhľadávania, diagnostikovania a  rozvoja nadaných a talentovaných žiakov, otvoriť a overiť čo najviac spôsobov, foriem a možností ich vzdelávania a výchovy  už od predškolského veku. To znamená nielen špeciálne triedy, ale aj školy pre nadané deti, individuálne vzdelávacie programy, rozličné mimoškolské vzdelávacie aktivity, súťaže, olympiády, aj medzinárodného charakteru, atď., aby sa čo najviac podporoval ich rozvoj rozmanitými vzdelávacími  cestami,
-	špecifickú problematiku tvoria rómske deti sociálne a stimulačne zanedbané; odporúčame zaviesť celodenný výchovný systém, zriaďovať prípravné triedy v materských školách pre deti s odloženou školskou dochádzkou a nulté ročníky v základných školách pre deti z menej podnetného prostredia; päť ročné deti z menej podnetného prostredia  zaraďovať do  materských škôl; skvalitniť ich diagnostiku, zaviesť špecializované vzdelávanie učiteľov a vychovávateľov  rómskych detí, získať čo najviac Rómov pre pedagogické povolania, zaviesť rómskych asistentov. Vypracovať a realizovať alternatívne osnovy a plány škôl, výchovné programy, individuálne vzdelávacie programy so zohľadnením špecifík rómskych detí s akcentom na vzbudenie a udržanie motivácie k učeniu; vypracovať aj systém motivovania rodičov rómskych detí pre  spoluprácu so školou a pre vstup a dochádzku  ich detí do školy, ako aj pre vstup a štúdium na stredných a vysokých školách; realizovať podporné vzdelávacie programy pre prijímacie skúšky na stredné a vysoké školy, overiť systém tútorov pre rómske deti z menej podnetného prostredia a zabezpečiť finančné odmeňovanie (alebo zníženie úväzku) pre učiteľov  detí z menej podnetného prostredia.

5.3. Učiteľ - rozhodujúci činiteľ vo výchove a vzdelávaní
	"Skutočné  zmeny  vo výchovno – vzdelávacom systéme je možné  realizovať iba svedomitou, iniciatívnou, tvorivou a vysoko motivovanou činnosťou každého učiteľa a vychovávateľa. Vzdelávanie pedagogických pracovníkov má obsahovať  aj alternatívne teórie a prax výchovy a vzdelávania" (z Deklarácie o slobode a zodpovednosti vo výchove a vzdelávaní).

Preto je potrebné:
-	podstatne zvýšiť spoločenské a najmä finančné ocenenie učiteľov, vychovávateľov. Ak má byť spoločenské ocenenie práce pedagógov  rovnaké ako v štátoch OECD, bude potrebné zvýšiť platy učiteľov o cca 60 % ! Spracovať plán postupného nárastu učiteľských platov rýchlejšieho ako nárast priemerného platu v národnom hospodárstve. Zvýšením platov a spoločenského ocenenia možno dosiahnuť stav, že v roku 2015-2020  kvalifikovanosť  vyučovania presiahne 90 %,
-	zlepšiť pregraduálne vzdelávanie pedagógov v bakalárskom a magisterskom štúdiu na vysokých školách. V príprave budúcich učiteľov na učiteľských fakultách by nemali  dominovať iba odpovede na otázku čo vyučovať, t. j. osvojovanie obsahu učiva príslušných aprobačných predmetov, ale v rovnováhe s nimi by mali byť aj odpovede na otázky prečo a ako vyučovať ? t. j. osvojovanie pedagogicko - psychologických disciplín. Je potrebné obnoviť a rozširovať fakultné cvičné školy, kde by sa zabezpečila zodpovedajúca prax pre študentov a vypracovať štandardy učiteľských kompetencií,
-	skvalitniť ďalšie vzdelávanie učiteľov, vychovávateľov a majstrov odbornej výchovy. Prepojiť ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov s rozvojom školy a zlepšením ich profesnej perspektívy. Za prioritnú úlohu považujeme vytvorenie takých podmienok, aby každému pedagogickému pracovníkovi stálo za to, neustále sa vzdelávať, zdokonaľovať svoje pedagogické majstrovstvo a naopak, aby sa nevzdelávanie, pohodlnosť, lajdáctvo  nevyplácali. Je potrebné vytvoriť rôzne služobné stupne - hodnosti aj pre  učiteľov v SR, a to napr. tieto: 1. začínajúci učiteľ - 2. pomocný učiteľ - 3. učiteľ 4. učiteľ s prvou atestáciou - 4. učiteľ s druhou atestáciou. Atestácie bude sprevádzať zvýšenie príjmu  učiteľov, ale aj ich povinností a zodpovednosti. Každá škola  by mala dostať účelovo viazané prostriedky na vzdelávanie pedagogických pracovníkov  a škola si bude objednávať (vyberať z ponúk) také vzdelávanie, ktoré považuje za najpotrebnejšie. Do ďalšieho vzdelávania zapojiť aj rezortné vzdelávacie inštitúcie a iné akreditované subjekty. 
-	vytvárať väčšie možnosti ďalšieho vzdelávania učiteľov v zahraničí, vrátane vykonávania krátkodobých a dlhodobých študijných pobytov.
Väčšina pedagogických pracovníkov považuje sebavzdelávanie za najdôležitejší spôsob ďalšieho vzdelávania, a preto školská správa alebo škola samotná bude preň vytvárať priaznivé podmienky, a to najmä:
-	vydávaním a dotáciou odborných časopisov a literatúry  a dobudovanie knižnično – informačného systému rezortu; 
-	vydávaním prehľadov, excerptov zahraničnej pedagogickej, odbornej literatúry formou tzv. expresných informácií, resp. prehľadom informácií na internete; 
-	revitalizovať  sieť  školských knižníc; 
-	vytváraním prístupov do virtuálnych knižníc, dobudovaním Slovenskej pedagogickej knižnice; 
-	orientáciou masovokomunikačných prostriedkov na problematiku školstva a vzdelávania; 
-	propagáciou pozoruhodných výsledkov a osobností v oblasti  výchovy a vzdelávania; 
-	daňovou úľavou pre podnikateľov za služby preukázané  školstvu; 
-	podporou výučby jazykov a školského vysielania vôbec v televízii a v rozhlase.

Aby sa dodržala vysoká kvalita vzdelávania učiteľov je  potrebné vytvoriť celoštátne štandardy pedagogickej spôsobilosti, napr. štandard absolventa učiteľskej fakulty, štandard učiteľa po ukončení uvádzajúceho štúdia, začínajúceho učiteľa, pomocného učiteľa, vychovávateľa, štandard  vychovávateľa  po prvej  a druhej  atestačnej skúške, štandard učiteľa s 1. atestáciou, štandard učiteľa s 2. atestáciou, inšpektora, riaditeľa školy, atď. Tieto štandardy by mali tvoriť základ pre získanie príslušných certifikátov. 
Vytvoriť a realizovať rozvojové a inovačné programy podporujúce najmä tvorivú prácu škôl, tvorivých pracovníkov. Zrovnocenniť učiteľky materských škôl, vychovávateľov, majstrov odborného výcviku  s učiteľmi napr. pri možnosti absolvovať kvalifikačné skúšky, pri ich zaraďovaní do platových tried, pri otváraní ich možností ďalšieho štúdia a kariérovej cesty. Inovovať  doplnkové pedagogické  štúdium – premeniť  ho  na bakalárske štúdium. 
Ďalej:
-	zaviesť do praxe zákon o verejnej službe učiteľa, pedagogického pracovníka,
-	vypracovať systém  ochrany učiteľa, vychovávateľa pred nadmernou psychickou záťažou  a zaviesť do praxe programy zvládania stresov a záťaže; uskutočňovať pravidelné lekárske a psychologické  vyšetrenia  zdravotného a psychického stavu  učiteľov a pedagogických zamestnancov s cieľom prevencie, pomoci a liečby; 
-	legislatívne upraviť ochranu pedagogických zamestnancov, ako verejných činiteľov, pred nárastom agresie a násilia zo strany  žiakov i rodičov,
-	zvýšiť finančné ohodnotenie učiteľov a pedagogických zamestnancov, vypracovať systém diferencovaného hodnotenia podľa stupňa vzdelania, ale aj podľa hodnotenia kvality a kvantity práce; vypracovať systém morálneho oceňovania učiteľov, majstrov odbornej výchovy a vychovávateľov,
-	vypracovať a zaviesť do praxe kontrolu dodržiavania etického kódexu pedagogického zamestnanca,
-	vypracovať profil učiteľa, vychovávateľa, profesiogram a kompetencie učiteľa  rozličných typov a druhov škôl a vyučovacích predmetov,
-	zabezpečiť celoživotné vzdelávanie učiteľov, majstrov odbornej výchovy a vychovávateľov, modernizovať ho a realizovať aj vzdelávanie  riadiacich zamestnancov v školstve, aj pomocou rezortných vzdelávacích inštitúcií a iných akreditovaných vzdelávacích subjektov, 
-	uskutočňovať výskum osobnosti učiteľa, pedagogického zamestnanca, a  jeho práce,
-	diverzifikovať pregraduálne, postgraduálne, celoživotné vzdelávanie,
-	zaviesť systém atestačných skúšok (kvalifikačných skúšok) v nadväznosti na finančné ohodnotenie a kariérovú cestu  pedagogického zamestnanca.
	Predpokladáme, že pri zlepšovaní postavenia pedagogických zamestnancov a vytváraní lepších podmienok pre ich prácu budú zamestnávatelia, orgány štátnej správy a orgány samosprávy úzko spolupracovať s odborovými orgánmi. 
5.4. Kvalita výchovy a vzdelávania
Kvalita je mierou dokonalosti, hodnotnosti, užitočnosti výchovy a vzdelávania, naplnenie požiadaviek a očakávaní zákazníkov škôl: žiakov, študentov, rodičov, zamestnávateľov, občanov, štátu. Kvalitu výchovy a vzdelávania je možné neustále zvyšovať bez ohľadu na jej aktuálnu úroveň. Podmienkou životaschopnosti Koncepcie rozvoja výchovy a vzdelávania, ako aj Národného programu výchovy a vzdelávania je zabezpečenie najvyššej možnej kvality výchovy a vzdelávania. Požiadavku možno realizovať  takto:
-	každá škola a školské zariadenie si vypracuje systém zabezpečenia kvality, ktorý bude vychádzať najmä z teórie komplexného manažmentu kvality a európskych noriem systémov kvality (podľa STN ISO radu 9000) a to pokiaľ možno pri zachovaní primeraných  finančných nákladov na prevádzku školy;
-	pre všetky vyučovacie predmety na všetkých typoch základných a stredných škôl bude vypracovaný profil absolventa učebného alebo študijného odboru a budú existovať celoštátne vzdelávacie (obsahové a výkonové) štandardy a pre študijné a  učebné odbory pripravujúce na povolanie (aj v terciárnom a ďalšom vzdelávaní)  štandardy jednotlivých povolaní. Úlohou  škôl bude  tieto štandardy  dosahovať .
-	kvalita práce škôl, inštitúcií, úradov systému celoživotného vzdelávania sa bude monitorovať a hodnotiť interne (autoevaluácia), aj externe (evaluácia). Ťažisko sebahodnotenia  bude spočívať v hodnotení splnenia ročného plánu práce školy (inštitúcie), miery dosahovania  celoštátnych štandardov, skvalitňovania procesov  výchovy a vzdelávania a plnenia  očakávaní  zákazníkov školy (žiakov, študentov, rodičov, odberateľov absolventov). Externé hodnotenie bude  spočívať najmä na posúdení naplnenia ročného plánu  práce školy (inštitúcie) a jej hodnotenie zriaďovateľom (a);  na celoštátnom externom testovaní žiakov a študentov  základných a stredných škôl zameranom na dosahovanie celoštátnych vzdelávacích štandardov  a následnom publikovaní  celkových výsledkov, vrátane ich analýzy, porovnania s predchádzajúcimi výsledkami  a odporúčaniami  na zvýšenie  kvality výchovy  a vzdelávania (b); na hodnotení základných a stredných škôl  expertami (školskou inšpekciou), pričom túto činnosť na školách s iným vyučovacím jazykom než slovenským zabezpečiť inšpektormi - odborníkmi ovládajúcimi vyučovací jazyk školy na patričnej úrovni; komplexná inšpekcia  sa bude realizovať na každej škole  aspoň raz za 5 rokov. Výsledky inšpekcie budú prístupné verejnosti (c); na štandardizácii maturitných skúšok, zavedením štátnych maturít a publikovaním ich výsledkov, externým hodnotením  záverečných skúšok, štátnych skúšok v terciárnej  sfére a certifikácie v ďalšom vzdelávaní (d); zapájaním sa  do  medzinárodného zisťovania  výsledkov práce škôl. SR sa bude pravidelne zapájať do výskumov kvality európskych škôl, ktorými sa budú, podľa návrhu Európskej komisie  zisťovať tieto indikátory kvality:

Indikátory kvality  európskych škôl:
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Indikátor:								Okruh:
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------
1.	Matematika
2.	Čítanie
3.	Prírodné vedy
4.	Informačné a komunikačné technológie			Výsledky žiakov
5.	Cudzie jazyky
6.	Učiť sa učiť
------------------------------
7.   Občianska náuka
8.   Európska dimenzia vo vzdelávaní
9.   Študijná "úmrtnosť", nedokončenie školskej dochádzky
10.	Ukončenie vyššej strednej školy				Úspešnosť štúdia a prechod na
11.  Účasť na terciárnom vzdelávaní				        vyššie vzdelávanie
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------
12. Hodnotenie a riadenie vzdelávania			Monitorovanie vzdelávania
13.  Účasť rodičov 
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------
14.  Vzdelávanie  učiteľov
15.  Účasť na mimoškolskej výchove		           		Zdroje a ich štruktúra
16.  Počet žiakov na jeden počítač
17.  Výdavky na jedného žiaka
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------
	Na školách s iným vyučovacím jazykom než slovenským výskumy realizovať zásadne vo vyučovacom jazyku školy.
	Zvyšovaniu  kvality výchovy a vzdelávania  bude napomáhať  kvalitný informačný systém, poskytujúci pohotovo, nepretržite a bezproblémovo najnovšie  informácie nielen  z oblasti výchovy a vzdelávania  v SR, ale aj EÚ a OECD. Tieto služby zabezpečí internet na ktorý budú postupne  napojené  všetky školy.

5.5. Medzinárodná spolupráca vo výchove a vzdelávaní
Medzinárodná spolupráca bude zameraná najmä na intenzifikáciu a konkretizáciu vstupu SR do EÚ a  na spoluprácu s Radou Európy, UNESCO, OSN a jej detským fondom UNICEF, s CEEPUS. Riadiace orgány EÚ a OECD požiada vláda SR o vykonanie auditu vzdelávacieho systému v SR. Nestranný postoj medzinárodných expertov pomôže lepšie, všestrannejšie a z nadhľadu odhaliť nedostatky a rezervy nášho vzdelávacieho systému.
Je potrebné organizačne, personálne, finančne podporovať čo najširšie zapojenie vzdelávacích inštitúcií do programov európskej spolupráce a mobility. 
V tejto súvislosti sa ďalej navrhuje:
-	spolupracovať vo výskume a realizácii  na čo najviac medzinárodných grantoch riešiacich otázky  výchovy, vzdelávania, riadenia školstva. V plnej miere akceptovať bilaterálne a multilaterálne dohody o výchove a rozvoji vzdelávacieho systému v rezortnej a medzirezortnej spolupráci 
-	neustále sledovať  vývoj  v oblasti výchovy a vzdelávania a  zdokonaľovať Národný program výchovy a vzdelávania;  v tomto zmysle ide o otvorený program pre zmeny, doplnky a reformulácie.
Nechceme v Národnom programe výchovy a vzdelávania Slovenskej republiky zdôrazňovať len  organizačné zmeny, financie, formálne aspekty,  zmeny v riadení, ale ide hlavne o položenie základov zmeny filozofie výchovy, osvojovania si nových hodnôt  poznávacích a morálnych  kvalít človeka budúcnosti. Mladí ľudia  by sa mali strániť:

- pôžitku bez svedomia,	                     				- poznania bez vôle,	 
- bohatstva bez práce,							- podnikania bez mravnosti,
- vedy bez ľudskosti,							- zásluh bez únavy,
- politiky bez princípov
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------

6. DVANÁSŤ PILIEROV NÁRODNÉHO PROGRAMU VÝCHOVY A VZDELÁVANIA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE NA NAJBLIŽŠÍCH 15 AŽ 20 ROKOV

6.1. Byť vo svete, Európe, na pulze moderného času, vedy, výskumov, poznatkov a  pritom ostať sebou.

	Európska dimenzia Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov  sa prejaví v otvorenosti k Európe a svetu tým, že  sa na všetkých úrovniach  zintenzívnia kontakty s inými krajinami, že sa Slovensko bude orientovať na hodnoty všeľudské, na normy, princípy  a legislatívu, ktorá sa uplatňuje vo vyspelých štátoch, napr. na Deklaráciu  ľudských práv, Deklaráciu práv dieťaťa a  pod., že Slovensko  bude na pulze dňa  v aplikácii  najnovších poznatkov  z pedagogiky, psychológie  zo sveta, ale pritom si slovenské školstvo zachová  svoje  tradície, svoju národnú identitu  nielen v prístupe k výchove a vzdelávaniu, vo vzťahu k rodnej reči, ale aj v tom, že bude rozvíjať  svoju kultúru spolu s kultúrou tu žijúcich národností, utvárať podmienky na školskú a mimoškolskú výchovu a na upevňovanie vzťahov mladej generácie ku kultúrnemu dedičstvu a stavať na histórii  slovenského národa a na histórií tu žijúcich národností. 

6.2. Zaviesť do praxe  teóriu  tvorivo – humánnej výchovy. 

	Tvorivo – humánna výchova predstavuje protiklad  výchovy, ktorá  v mene ideológie deformovala  a direktívne manipulovala  človeka. Táto teória predstavuje koncepčný rámec  v ktorom môžu vznikať  rozličné alternatívy  a kde sa môže prejaviť  sloboda a tvorivosť pedagogického pracovníka. V tejto teórii je osobnosť žiaka, študenta postavená  na prvé miesto  vo svojej  integrite  a dynamike rozvoja, vo svojej  schopnosti sebarozvíjania. Predpokladáme, že teória bude  aplikovaná  do obsahu, metód  vzdelávania a výchovy, do prístupu  učiteľa k žiakom na jednotlivých typoch a druhoch škôl, ako aj na  výchovné činnosti. Popri vysokej  úrovni vzdelávania  a rozvoja poznávacích funkcií, práce s informáciami, teória zdôrazňuje  emocionálnu inteligenciu, motiváciu, prosociálne správanie, komunikáciu, morálku, autoreguláciu, schopnosť  učiť  sa  a tvorivosť, čo spolu vytvára ľudskú dimenziu edukácie. Najmä od rozvoja mimopoznávacích funkcií a procesov osobnosti  záleží, či sa podarí účinne bojovať proti ľudskému zlu, znížiť  počet  drogovo závislých, kriminalitu, vandalstvo, rasové predsudky, ľahostajnosť, poškodzovanie prostredia, agresiu, negatívne ľudské a protispoločenské javy, ale aj  redukovať nezamestnanosť  a chudobu.

6.3. Zmeniť obsah učiva, redukovať ho, urobiť  ho funkčnejším, kontrolovateľnejším a životnejším.

	Cieľom kurikulárnej  transformácie  je   zníženie informačnej  záťaže  a stresu pre žiakov, študentov ale aj učiteľov  a vytvorenie priestoru  pre školské kurikulum, pre priblíženie sa školy  životu, pre zvýšenie motivácie  k učeniu sa žiakov, pre tvorivosť učiteľa, pre účinnejšiu   etickú a estetickú výchovu. Predpokladá sa redukcia učiva na 60 %, vytvorenie kmeňového, základného učiva, ktoré bude  tvoriť  štátne kurikulum. Dôležitým pilierom je vytvorenie  obsahových a výkonových štandardov, ich pravidelné používanie. Vytvorenie prehľadnosti  kvantity a kvality vzdelávacích výsledkov  škôl  a  školských zariadení, ich kontroly  zo strany inšpekcie, rady školy,  riaditeľov, nezávislých posudzovateľov (audity), pomocou štandardov  a to aj v tom zmysle, že sa výsledky   budú zverejňovať  a tak sa vytvorí konkurenčné prostredie  výchovy a vzdelávania, ktoré  bude hnacou silou progresu. V kurikulárnej transformácii je aj špecifikácia  vzdelávania a starostlivosti o neštandardné  (postihnuté)  deti, deti nadané a talentované, deti zo znevýhodneného sociálneho prostredia, deti z menšinových komunít. Dôraz na  kurikulárnu transformáciu, kvalitu vzdelávania  a neustále monitorovanie a vyhodnocovanie  riadenia  kvality  sa v Národnom programe stáva  súčasťou  podstaty  zmien  v edukačnom systéme.

6.4. Diverzifikácia  ciest, spôsobov, metód  a foriem  vzdelávania a  výchovy.

	Posilnenie  vytvárania neštátnych škôl  a školských zariadení, posilnenie   tvorby alternatívnych škôl a školských zariadení, vlastných vzdelávacích a výchovných  programov  rešpektujúcich  štátne kurikulum  bude  tvoriť  jednu časť diverzifikácie. Implementácia  do  vzdelávacieho a výchovného procesu  viac  zážitkových, motivujúcich, autoregulujúcich a kreativizujúcich metód  výchovy  tiež napĺňa požiadavku  diverzifikácie a modernosti edukačného systému. Vytvorenie legislatívnych možností  maximálnej priechodnosti  vzdelávacích  ciest, s ich širokou ponukou  vzdelávacích možností a posilnenie, rozšírenie celoživotného vzdelávania a terciárnej sféry  vzdelávania, vstup podnikateľov  a hospodárskej sféry do vzdelávania, to všetko tvorí  základy  diverzifikácie  ciest edukácie.

6.5. Profesionalizácia  a  decentralizácia  riadenia.

	Je ďalším pilierom  transformácie slovenského  školstva. Ide o prejavenie  vyššej dôvery a   zodpovednosti školám a  školským zariadeniam, riaditeľom škôl, pedagogickým pracovníkom, radám školy, rodičom, miestnej komunite. Nezávislosť  škôl a riadenia  s uplatnením participácie  všetkých zúčastnených  na   riadení a uplatnenie princípu subsidiarity  sa najlepšie prejaví v skutočnej právnej subjektivite  všetkých škôl a školských zariadení. Profesionalizácia riadenia  a personálnej politiky v školstve  je nevyhnutnou podmienkou úspešnosti  transformácie  školského systému. Väčší vstup rodičov  do práce  školy, zodpovednosti  za výchovu  a  vzdelávanie detí  sú ďalšími podmienkami úspechu  reformných zmien.

6.6. Učiteľ – rozhodujúci činiteľ  vo výchove.

	Kvalitné vzdelávanie pedagogických pracovníkov  sa netýka len ich pregraduálnej prípravy, ale aj ich  nástupu do práce, celoživotného vzdelávania, motivácie  ku vzdelávaniu a   dodržiavanie etického kódexu učiteľa. Je potrebné vypracovať profily  pedagogických pracovníkov  a štandardy  pre posudzovanie kvality  ich kompetencií  v praxi, kariérové cesty  a vytvoriť  motivačné podmienky  pre zvyšovanie  kvality  a efektívnosti  pedagogickej práce v spolupráci s existujúcimi a vznikajúcimi profesijnými a stavovskými organizáciami pedagogických zamestnancov. Rovnako je dôležitá zdravotná a sociálna starostlivosť  o pedagogických pracovníkov.

6.7. Finančné zabezpečenie moderného  výchovno – vzdelávacieho systému.

	Bez vyšších  finančných dotácií  do školstva, výchovy a vzdelávania, nie je možné uskutočniť  ani transformáciu školského  systému, ani podstatne  zvýšiť  kvantitu a zlepšiť  kvalitu edukácie. Bez zvýšenia platov pedagogickým pracovníkom nebude možné  uskutočniť  Národný program  v takej podobe, ako je projektovaný  a  stane sa len  odloženým dokumentom tejto doby. Národný program požaduje zvýšiť  výdavky  z verejných, štátnych zdrojov  na vzdelávanie  z  necelých 4 % HDP   v súčasnosti na minimálne 5 %  do roku 2006  a do roku 2010 minimálne na 6 %.

6.8. Podporné služby škole.

	Moderná škola a program  výchovy a vzdelávania sa nezaobíde   bez špecifických podporných služieb škole. Ide o psychologicko – výchovné poradenské služby, lekársku pomoc, pomoc informatikov, špeciálnych pedagógov, školských psychológov  a iných odborníkov, ktorí na profesionálnej úrovni budú pomáhať škole. Najmä z pohľadu preventívnych protikriminálnych a protidrogových programov je potrebné zlepšiť  prácu s deťmi  a mládežou najmä vo voľnom čase mnohými opatreniami, vrátane  prípravy vysokoškolsky vzdelaných pedagógov  voľného času, protidrogových koordinátorov a pod. Nie na poslednom mieste treba revitalizovať pedagogický výskum na Slovensku, ktorý bol skoro úplne zlikvidovaný. Bez neho chýba kvalitné poznanie súčasného  stavu, príčin tohoto stavu  a najmä bude absentovať tvorba a overovanie  nových modelov, projektov, foriem, metód, obsahu  výchovnej a vzdelávacej práce, ktoré často  budú realizované v spolupráci so zahraničím.

6.9. Informačné technológie.

	Ak chce Slovenská republika úspešne  ašpirovať na vstup  do Európskej únie, musí nasledovať krajiny, ktoré na novú informačnú  revolúciu systematicky  pripravujú svoj  vzdelávací systém. Krajiny EÚ  rozhodli o pripojení  všetkých škôl na internet v roku 2001, vyškolenie všetkých učiteľov  pre prácu na internete do roku 2002  a v roku 2003 predpokladajú, že všetci žiaci končiaci  školskú dochádzku, budú vedieť pracovať s internetom. Slovenská republika reagovala  pohotovo na tieto výzvy projektom Infovek, v rámci ktorého treba v zhode politických strán deklarovať, že do roku 2003  sa pripoja všetky školy na internet, preškolia sa učitelia na prácu s internetom  a v roku 2004 všetci žiaci končiaci maturitou budú vedieť pracovať s internetom.

6.10. Ovládanie cudzích jazykov.

	Znalosť  cudzích, svetových jazykov  žiakmi a študentmi  je nevyhnutnou podmienkou  reformy  školstva na Slovensku. Národný program výchovy a vzdelávania požaduje   urýchlené zavedenie  vyučovania najmenej jedného  západného svetového jazyka  najneskoršie od tretieho ročníka základnej školy  pre všetkých žiakov. To ďalej predpokladá  mať dostatok učiteľov   cudzích jazykov, dostatočné  materiálne vybavenie  počítačmi, softvérmi,  učebnicami,  časové a priestorové podmienky na výučbu cudzích jazykov.

6.11. Odborné a celoživotné vzdelávanie.

	Celoživotné  vzdelávanie  Národný program zdôrazňuje a koncipuje ako nevyhnutný podsystém  vzdelávania, ktorý  má pružne reagovať na požiadavky trhu, požiadavky globalizácie  sveta. Na zabezpečenie  zvýšenia kvality odborného  vzdelávania a prípravy na povolanie ako podmienky zvýšenia konkurencieschopnosti  slovenských výrobcov a poskytovateľov služieb  v integrovanej Európe a na posilňovanie  spôsobilostí mladých ľudí  uplatniť  sa na trhu práce, je nevyhnutne systémovo prepojiť  vstupné odborné vzdelávanie  s  ďalším, celoživotným vzdelávaním. Projektuje posilnenie rekvalifikácii a  súčinnosť  sociálnych partnerov  pri formovaní regionálnej vzdelávacej politiky. Bez nového modelu  financovania odborného vzdelávania  a  celoživotného vzdelávania nie je možné nastoliť  prirodzené ekonomické vzťahy  do financovania a riadenia kvality. Slovenská republika musí reagovať na tieto  požiadavky a verejne   deklarovať  rozhodnutie do roku 2002 vypracovať  nový model viaczdrojového financovania  odborného  a celoživotného vzdelávania. Uskutočniť  to  vo väzbe na daňovú  reformu  umožňujúcu  alokovať  finančné zdroje  na odborné a celoživotné vzdelávanie  občanmi a právnickými osobami.

6.12. Zabezpečenie transformácie školstva.

	Metodologickým  a realizačným predpokladom  realizácie Národného programu  výchovy a vzdelávania  je zabezpečenie  manažérskych štruktúr  systémového riadenia tohoto procesu. Ide najmä o pracovníkov Ministerstva školstva, ale dá sa predpokladať aj vytvorenie Riadiaceho  tímu  s príslušnými subkomisiami, ktorý bude permanentne dbať o to, aby sa Program realizoval  v praxi, prípadne aby sa robili užitočné korektúry, lebo deklarujeme znova, že Program je otvoreným strategickým dokumentom. Ide o to, aby sa Program  stal rezistentným  voči politickým zmenám  a  iným neodborným vplyvom, ktoré budú pôsobiť proti jeho realizácii.

7. STRATÉGIA  REFORMNÝCH ZMIEN

Ide o načrtnutie "itineráru",  návodu  pre tých, ktorí  budú mať moc realizovať  načrtnuté ciele a zámery Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov. Ide najmä o týchto ľudí a inštitúcie:
a)	Národná rada Slovenskej republiky - parlament 
b)	vláda Slovenskej republiky
c)	poprední predstavitelia politických strán
d)	poslanci týchto strán v parlamente ( najmä učitelia)
e)	vysokí štátni úradníci  a  zvlášť manažment ministerstva školstva
f)	manažment  regionálnych  štátnych (mocenských) štruktúr  vo  vzdelávaní
g)	riaditelia škôl  a školských zariadení
h)	učitelia,  rady škôl,  komunita,
i)	orgány samosprávy,
j)	asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR,
k)	Konfederácia odborových zväzov SR,
l)	Relevantné občianske združenia,
m)	Neštátne vzdelávacie inštitúcie dospelých.

Každý program  predstavuje  určité nasmerovanie, cieľovosť, aby sa práca všetkých spomínaných zainteresovaných ľudí uberala približne  k rovnakým, všeobecne a odborne uznávaným cieľom  vzdelávania, aby nenastala  anarchistická svojvôľa, aby sa vzdelávanie nestalo  avantúrou  laikov, aby sa osud ľudí vo vzdelávaní  nestal  hračkou v   rukách tých politikov, ktorí využívajú a zneužívajú výchovu a vzdelávanie na dosiahnutie svojich osobných, politických cieľov.  Na druhej strane program  nie je diktátom  sily, je to "diktát" myšlienky, argumentov  a to nielen niekoľkých odborníkov na Slovensku, ale smer vzdelávania presadzovaný v globále v moderných krajinách. Nie je to tak uzatvorený systém, aby tam nebolo dosť priestoru pre rozumné a efektívne  inovácie, pre tvorivosť.

Úrovne realizácie:

7.1. Deklaratívne opatrenia Národnej rady SR  a  administratívne opatrenia vlády SR:

	Národná rada a vláda by mali vstúpiť  do týchto snáh aj preto, aby sa deklarovalo, že ide o záujem verejný. Aj v iných krajinách podobné zmeny začínali deklaratívnymi dokumentmi  vlád a parlamentov (White Paper: Choice and Diversity  v Anglicku ai.). Prehlásením Národná rada nielen deklaruje, že je ochotná  urobiť  zmeny, ale tiež deklaruje, že je ochotná  do týchto zmien investovať, a deklaruje tiež, že si váži občana štátu, lebo chce preňho vytvoriť prostredníctvom vzdelania lepšiu budúcnosť.

7.2. Opatrenia Ministerstva školstva  SR ako orgánu zodpovedného za reformu:

	Ministerstvo je prirodzeným realizátorom zmien; je to rozporuplné poslanie, lebo má decentralizovať moc, jasne vysloviť strategický zámer právnej subjektivity škôl (a pripraviť na to školy a verejnosť) na jednej strane  a na druhej je výkonným garantom  samotných zmien na najvyššej úrovni riadenia rezortu. Ide o reálnu autonómiu škôl, nielen personálnu, ale aj pedagogickú a ekonomickú  a to na základe jasne vymedzených práv  a povinností ako ministerstva školstva, tak aj škôl a celého riadiaceho systému. Odporúčame vytvoriť  dočasnú riadiacu skupinu (výbor, korporáciu), ktorá by koordinovala zmeny, monitorovala ich, korigovala a  vyhodnocovala pre realizáciu Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike. Úlohou tohoto tímu by bolo nielen propagovať národný program, korigovať nesprávne mienky, postupy, ale aj identifikovať možné ohrozenia  uskutočnenia národného programu v praxi. Mala by to byť skupina, v ktorej budú zastúpení odborníci, manažéri reforiem, odborníci  z pedagogiky, psychológie, sociológie, pracovníci  ministerstva školstva, ľudia  z praxe, zo škôl a školských zariadení, politickí predstavitelia, sociálni partneri, zástupcovia podnikov, firiem, zamestnávateľských zväzov, zástupcovia tretieho sektoru, masmédií. Zmeny možno principiálne  implementovať trojako:
•	nariadením prostredníctvom zákonov, vyhlášok – legislatívou,
•	postupnou  infiltráciou na základe  logickej validity návrhu, opatrenia, zmeny,  na základe oboznámenia sa s návrhom, jeho štúdiom, školením, výcvikom na  realizáciu zmeny,
•	najprv  uskutočnením  experimentálneho overovania navrhovanej zmeny  a  až po overení realizovať návrh, alebo ho zamietnuť, či podmieniť,

7.3. Tvorba nových legislatívnych noriem a financovania školstva

	Legislatívne zmeny  sa majú uskutočňovať priebežne, ale koordinovane  v intenciách cieľov národného programu . Najneskoršie v roku 2002  je potrebné vydať  "školský zákon"  a následne nadväzujúce vyhlášky, smernice, opatrenia. Školský zákon by mal byť "integrovaným" zákonom, ktorý by zahŕňal v sebe doteraz mnohé čiastkové predpisy týkajúce  sa škôl, školských zariadení, výchovy a vzdelávania. Nahradil by značný chaos  a nejednotnosť  terajších zákonov, vyhlášok, rozličných novelizácií  predpisov. Školský zákon by mal byť dosť podrobný, aby sa nemuselo vypracovať množstvo vykonávacích predpisov, vyhlášok, ktoré niekedy nie sú v súlade s duchom programu  či základného  školského  zákona. Zákon o financovaní školstva by tiež mal byť čo najrýchlejšie  schválený, najneskoršie v roku 2001  so snahou naplniť požiadavky transparentnosti financovania. Financovanie má byť objektívne, "na hlavu žiaka",  plus  normatívne  ukazovatele. 

7.4. Kroky k zabezpečeniu prechodnosti  zmien vo verejnosti, sociálny prieskum, úroveň       spracovania zmien občanmi, rodičmi a pedagógmi

	Dobrá propagácia, objasnenie a vysvetlenie nevyhnutnosti zmien  a nevyhnutnosti realizácie Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov  je praktickým predpokladom na to , aby sa národný program realizoval, a aby sa postupne dosiahli ciele  v ňom prezentované. Sociologické analýzy procesov  prijímania a realizácie zmien  môžu významne pomôcť  ako decíznej sfére, tak aj odborníkom, ktorí majú navrhovať ďalšie kroky  postupu  pri pozitívnom prijímaní opatrení nielen školskými pracovníkmi, ale celou verejnosťou. Permanentne treba sledovať ako zmeny prijíma verejnosť, politici,  učitelia, rodičia, či poznajú zmysel týchto zmien, či im napomáhajú, alebo proces brzdia a treba monitorovať hlavné prekážky  zmien a odstraňovať ich.  Táto inštitúcia by mala vydávať propagačné materiály a mesačník, kde by sa informovalo o cieľoch, postupoch prác  pri realizácii Národného programu. Opakované sociologické prieskumy a marketingový program  presadzovania   zmien sú nevyhnutnými podmienkami úspechu Národného programu.

 7.5. Zapojenie tretieho sektoru a podnikateľskej sféry  do podpory  reformy

	Národný program  výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov by mal byť podporený vedeckou, pedagogickou komunitou (odborne, metodicky), odbormi (politicko-zamestnávateľska kontrola), rodičmi, tretím sektorom, podnikateľmi, sponzormi, aby sa vykryla časť nákladov na zmeny, aby sa podporovali pilotné programy, ktoré by presvedčili o výhodnosti a potrebnosti zmien.

7.6. Zabezpečenie ochrany Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov pri politických zmenách aj proti zneužitiu a "odumretiu"  koncepcie

	Na Slovensku reformy a zmeny po roku 1990 zlyhali na politickej nevôli nových vlád, ministrov. Ochrana programu zmien sa dá zabezpečiť rýchlou a dobrou tvorbou  legislatívnych noriem, ale aj tým, že verejnosť vytvorí tlak na vládu, parlament, aby sa   zmeny  realizovali. Nie zanedbateľnou silou pri zabezpečení ochrany  národného programu  sú aj novinári, masmédia. Očakávame, že učiteľský stav, odbory, profesijné združenia pedagogických pracovníkov tiež nebudú ľahostajne sledovať, ako sa národný program nerealizuje, alebo deformuje. A nedajú sa nebrať do úvahy aj  určité medzinárodné  súvislosti, záväzky, dohody, mobilita  študentov, učiteľov, pracovných síl, kde sa bude  požadovať nielen kompatibilita  vzdelávacích systémov, ale kde istotne bude cítiť aj tlak politický a sociálny. Cesta evolúcie nie revolúcie  v stratégiách zmien  bude úspešná vtedy, keď národný program  bude dobre poistený proti spochybňovaniu a odmietaniu a to najmä presvedčivými argumentmi, ktoré prijme aj ďalšia vláda. Argumenty majú pripraviť odborníci a presvedčiť nimi verejnosť, aby noví politici nemohli svojvoľne a neodborne meniť podstatu  zdokonaľovania  výchovy a  vzdelávania  v Slovenskej republike.

7.7. Medializácia priebehu implementácie zmien

	Medializácia je potrebná nielen pre propagáciu zmien, ale aj pre ochranu programu zmien. Do medializácie by sa mala zapojiť  nielen pedagogická tlač  pravidelnými príspevkami, ale aj  rozhlas, televízia, noviny. Vyžaduje si to mediálneho manažéra a koordinátora, pravidelný monitoring názorov zverejňovaných v médiách a osobitnú kapitolu by mala tvoriť  propagácia  reformných zmien v medzinárodnom meradle. Predpokladom je napríklad  preklad Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov do angličtiny a oboznámenie jednotlivých výborov Rady Európy a iných organizácií a inštitúcií. V televízii by mali byť pravidelne organizované besedy  a  aj iné typy relácii  na oboznamovanie  divákov s cieľmi národného programu a so zmenami, ktoré sa realizujú. 

7.8. Korekcia priebehu zmien na základe spätných väzieb

	Riadiaca skupina  by mala pravidelne nielen monitorovať  informácie, akcie, implementáciu zmien a jednotlivé kroky realizácie Národného programu, ale mala by ich neustále vyhodnocovať  a  v nevyhnutných prípadoch korigovať  postupy a  niektoré riešenia. Korekcia priebehu programu  sa dá očakávať, ale nemali by sa korigovať  základné princípy, zámery   a ciele zmien. 

8. Realizačný  plán  k Národnému programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až
20 rokov

I.  Úlohy krátkodobého charakteru (do roku 2003)

Číslo
úloh

Úloha

Termín

Riešiteľ

Ekonomické zabezpečenie

8.1. | Zriadenie Národnej kurikulárnej rady a vypracovanie teórie kurikula. | 2002 | MŠ SR, vysoké školy a vybraní odborníci | 1,2 mil. Sk
8.1.2. | Vytvorenie štátneho kurikula pre základné školy, stredné školy a školské zariadenia a výchovných programov. | 2002 | Národná kurikulárna rada (ďalej len NKR), vybrané inštitúcie a odborníci | 4,2 mil. Sk
8.1.3. | Vytvorenie školských programov a školských kurikúl. | 2004 | Školy podľa metodického usmernenia NKR | -
8.2. | Inovácia programu výchovy a vzdelávania v materských školách. | 2003 | MŠ SR a vysoké školy | 0,5 mil. Sk

8.3.

Vypracovanie nového obsahu vzdelávania v základných školách:
-	národné kurikulum pre základné školy
-	vzdelávacie štandardy
-	efektívny (motivačný) systém hodnotenia žiakov
-	základné pedagogické dokumenty (učebné plány, učebné osnovy)
-	variabilné vzdelávacie programy.

2003

NKR, vybrané inštitúcie 
a odborníci

3,0 mil. Sk

8.3.1. | Vypracovanie Koncepcie informatizácie základného školstva | 2002 | MŠ SR | 0,5 mil. Sk
8.4. | Vypracovanie nového obsahu a metód výchovno-vzdelávacieho procesu v základných umeleckých školách. | 2003 | NKR, umelecké zväzy a vysoké školy | 0,5 mil. Sk

8.5.

Vypracovanie nového obsahu výchovy a vzdelávania v stredných školách:
a)	všeobecné vzdelávanie v gymnáziách, stredných odborných školách a SOU
b)	odborné vzdelávanie v stredných odborných školách a SOU
-	národné kurikulum pre stredné školy
-	základné pedagogické dokumenty (učebné plány, učebné osnovy)
-	vzdelávacie štandardy všeobecného vzdelávania (podľa predmetov), odborného vzdelávania (učebné a študijné odbory)

2003

NKR, vybrané inštitúcie 
a odborníci
zainteresované rezorty, subjekty trhu práce, sociálni partneri

8,0 mil. Sk

8.5.1. | Zabezpečenie účasti zamestnávateľov a sociálnych partnerov na tvorbe kurikula učebných a študijných odborov, hodnotenia a certifikácie absolventov stredných škôl | 2003 a priebežne | MŠ SR a zainteresované rezorty prostredníctvom zákona o výchove a vzdelávaní | 0,5 mil. Sk ročne

8.6.

Vytvorenie podmienok pre rozvoj nadania a talentu tak, aby mohli rozvíjať na úrovni materských škôl, základných umeleckých škôl a základných škôl v triedach a na úrovni stredných škôl v školách a triedach, ktoré budú na tento účel vytvorené.

2002 a priebežne

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove a vzdelávaní

Podľa zákona 
a rozpočtov škôl

8.7. | Vypracovanie nového obsahu a metód výchovno-vzdelávacieho procesu v špeciálnych školách. | 2003 | MŠ SR a vysoké školy | 1,5 mil. Sk
8.7.1. | Vypracovanie novej koncepcie procesu integrácie postihnutých detí do základných škôl. | 2003 | MŠ SR a vysoké školy | 0,5 mil. Sk
8.8. | Vypracovanie zákona o výchove a vzdelávaní. | 2002 | MŠ SR v spolupráci so zainteresovanými rezortami |

8.8.1.

Vypracovanie všeobecne záväzných právnych predpisov (vykonávacie predpisy k zákonu o výchove a vzdelávaní):
-	vyhláška o materských školách
-	vyhláška o základných školách
-	vyhláška o stredných školách
-	vyhláška o špeciálnych školách
-	vyhláška o základných umeleckých školách
-	vyhláška o školských zariadeniach
-	vyhláška o plnení povinnej školskej dochádzky
-	vyhláška o vzdelávacích programoch
-	vyhláška o odbornej a pedagogickej spôsobilosti
-	vyhláška o ďalšom vzdelávaní pedagogických zamestnancov.

2002

MŠ SR

1,0 mil. Sk

8.8.2. | Vytvorenie možnosti zriaďovať združené školy rôznych druhov, typov a stupňov. | 2002 | MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove a vzdelávaní | -

8.8.3.

Legislatívne stanovenie povinnej návštevy materských škôl pre deti vo veku 5 rokov.

2002

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

-

8.8.4.

Rozvíjanie siete cirkevných a súkromných škôl a školských zariadení ako integrálnej a rovnocennej alternatívy k výchove a vzdelávaniu na štátnych školách a školských zariadeniach.

2002 a priebežne

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

-

8.8.5.

Zahrnutie výchovno-vzdelávacích, poradenských, servisných a podporných činností do školského zákona.

2002

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

-

8.8.6.

Zabezpečenie transformácie Štátneho stenografického ústavu na školu legislatívnou zmenou.

2002

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

1,0 mil. Sk

8.8.7.

Ustanovenie zriaďovateľskej funkcie škôl tak, aby zriaďovateľskú funkciu plnila štátna správa v školstve alebo orgány miestnej a regionálnej samosprávy. Cirkevné školy môžu zriaďovať cirkvi a náboženské spoločnosti a súkromné školy, právnické a fyzické osoby.

2002

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

-

8.8.8.

Vytvorenie legislatívnych a ekonomických podmienok pre prechod všetkých škôl a školských zariadení na právnu subjektivitu.

2002

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

8.8.9. | Vypracovanie zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení vrátane normatívov. | 2001 | MŠ SR | -
8.8.10. | Legislatívne stanoviť financovanie neštátnych škôl tak, aby bolo transparentné a porovnateľné so štátnymi školami. | 2002 | MŠ SR prostredníctvom zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení | -
8.9. | Vypracovanie zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve. | 2002 | MŠ SR |

8.9.1.

Vytvorenie špecializovanej štátnej správy v školstve (MŠ SR, školský úrad, škola a školské zariadenie s vyčlenenými kompetenciami pre miestnu samosprávu (materské školy a základné školy) a regionálnu samosprávu (stredné a špeciálne školy).

2002
a podľa termínov reformy verejnej správy

MŠ SR  v spolupráci so zainteresovanými rezortami

Podľa výsledku transformácie 
verejnej správy

8.9.2. | Vyhláška o školskej samospráve. | 2002 | MŠ SR | -

8.10.

Uskutočňovanie postupných zmien v terciárnej sfére vzdelávanie (pomaturitné štúdium na stredných školách, odborné vysoké školy a univerzity).

2002 a priebežne

MŠ SR a vysoké školy a v spolupráci so zainteresovanými rezortami

Podľa možnosti 
štátneho rozpočtu

8.11.

Uskutočňovanie ďalšieho vzdelávania (prehlbovanie a zvyšovanie kvalifikácie, neformálne vzdelávanie, rekvalifikácie, doškoľovanie v stredných školách a vysokých školách, ďalšie vzdelávanie občianske, sociokultúrne-záujmové, v podnikoch, 
na pracoviskách).

2002 a priebežne

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní a pilotných projektov, vysoké školy, zainteresované rezorty 
a organizácie

1,2 mil. Sk

8.12. | Zabezpečenie zvýšenia spoločenského a finančného ocenenia učiteľov, vychovávateľov a ostatných pedagogických zamestnancov. | 2002 a priebežne | Vláda SR prostredníctvom zákona o verejnej službe, MŠ SR, | podľa zákona
8.13. | Zmena obsahu pregraduálneho vzdelávania učiteľov | 2003 a priebežne | MŠ SR a fakulty pripravujúce učiteľov | 0,5 mil. Sk
8.13.1 | Diverzifikácia štruktúry pregraduálneho vzdelávania učiteľov na vysokých školách s cieľom konštituovať učiteľské vysokoškolské vzdelávanie aj na vysokých školách, resp. fakultách, ktoré nie sú zamerané na prípravu učiteľov | 2003 a priebežne | MŠ SR |
8.13.2. | Zabezpečiť prípravu učiteľov v moderných digitálnych technológiách . | 2002 a trvale | MŠ SR a vysoké školy | 1,6 mil. Sk ročne

8.13.3.

Zabezpečiť vysokoškolskú prípravu učiteliek materských škôl.

2002 - 2015

MŠ SR, vysoké školy, štátna správa a samospráva

Podľa rozpočtu 
vysokých škôl

8.13.4. | Vypracovanie profesiogramov (popis nárokov učiteľskej profesie na osobnosť učiteľov) pre výber vhodných uchádzačov na učiteľské povolanie. | 2002 | Vysoké školy a vybraní odborníci | 1 mil. Sk

8.13.5.

Zriaďovanie fakultných cvičných škôl na zabezpečenie priebežnej a súvislej pedagogickej praxe pre študentov pri fakultách VŠ pripravujúcich učiteľov.

2003

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní a zákona o vysokých školách

Podľa zákona v rámci štátneho rozpočtu

8.13.6. | Vypracovanie Koncepcie ďalšieho vzdelávania učiteľov, vrátane inštitucionálneho zabezpečenia. | 2003 | MŠ SR v spolupráci so zainteresovanými rezortami | 0,5 mil. Sk

Zabezpečenie postupnej certifikácie všetkých učiteľov minimálne v 4 moduloch ECDL (európsky vodičský preukaz na počítače).

2002 - 2004

MŠ SR, vysoké školy, vybrané organizácie 
a odborníci

2,0 mil. Sk ročne

8.13.7

Preškolenie pedagogických zamestnancov a vyučovanie podľa nového kurikula. Absolvovanie predmetného štúdia uznať ako náhradu kvalifikačnej skúšky.

2003 - 2012

MŠ SR, vysoké školy, vybrané organizácie 
a odborníci

4 mil. Sk ročne

8.14.

Vypracovanie ucelenej a prepojenej koncepcie podporných služieb škole, v rámci nej inovovať koncepciu:
-	pedagogicko-psychologického a výchovného poradenstva
-	prevencie
-	špeciálno-pedagogického poradenstva
-	lekárskych služieb škole
-	pedagóga voľného času
-	výchovno-vzdelávacích zariadení
-	účelových zariadení
-	záujmovo-vzdelávacích zariadení.

2003 - 2007

MŠ SR, vysoké školy, vybrané organizácie 
a odborníci

0,5 mil. Sk ročne

8.15.

Vypracovanie koncepcie výchovy a vzdelávania vo voľnom čase.

2002

MŠ SR, 
zainteresované rezorty, 
vybrané organizácie

0,5 mil. Sk

8.16. | Zachovanie činnosti školských výpočtových stredísk tak, aby sa stali súčasťou rezortného informačného systému a odborno-metodickou inštitúciou pre ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov v oblasti digitálnych technológií. | 2002 – 2005 | MŠ SR, štátna správa, samospráva | 4 mil. Sk ročne
8.17. | Zabezpečiť tvorbu edukačného obsahu v slovenskom jazyku na portáli Projektu INFOVEK Slovensko. | 2001 a trvale | MŠ SR | 0,5 mil. Sk ročne
8.18. | Zachovanie školského stravovania ako integrálnej súčasti systému výchovy a vzdelávania aj v prípade čiastočného prechodu na komerčnú bázu a vytvoriť účinnejší systém riadenia, metodického usmerňovania a odbornej kontroly školského stravovania v nadväznosti na reformu verejnej správy. | 2003 | MŠ SR prostredníctvom všeobecne záväzných právnych predpisov | -
8.19. | Vytvorenie ucelenej koncepcie a stratégie hodnotenia kvality systému celoživotného vzdelávania a jeho prvkov. | 2003 | MŠ SR, vysoké školy a vybraní odborníci | 0,5 mil. Sk
8.19.1. | Inštitucionálne zabezpečenie kvalitného pedagogického výskumu pre potreby pedagogickej praxe škôl a školských zariadení. | 2002 | MŠ SR a vysoké školy | Podľa Koncepcie a možnosti rozpočtu
8.19.2. | Vypracovanie štandardov výchovy a vzdelávania a zaviesť ich do praxe ako súčasť základných pedagogických dokumentov. | 2003 a priebežne | MŠ SR | 0,5 mil. Sk ročne
8.19.3. | Stanovenie indikátorov sledovania kvality výchovy a vzdelávania vychádzajúc z európskych kritérií. | 2003 | MŠ SR | 2,2 mil. Sk

8.20.

Skvalitnenie kontroly v školstve riešiť zvýšením odbornosti inšpektorov, ich ekonomických ohodnotením a permanentným vzdelávaním.

2002 – 2006

MŠ SR, 
Štátna školská inšpekcia

1,0 mil. Sk

8.21. | Vyhodnotenie činnosti priamo riadených organizácií MŠ SR a uskutočnenie ich reštrukturalizácie, zmien a spôsobu financovania na základe spoločenských potrieb a prioritných úloh MŠ SR. | 2002 – 2005 | MŠ SR | Podľa projektov transformácie

II. Úlohy dlhodobého charakteru (2004 – 2020)

8.22. | Rozpracovanie programu výchovy a vzdelávania materských škôl. | 2006 | MŠ SR a vysoké školy | 4,4 mil. Sk
8.23. | Vyučovanie v prvých ročníkoch základných a stredných škôl podľa nového kurikula. | 2004 | Štátna správa v školstve a školskej samospráve |
8.24. | Zdokonalenie systému vyučovania cudzích jazykov s cieľom zvýšiť úroveň a účinnosť jazykového vzdelávania. | 2003 – 2015 | MŠ SR, vysoké školy, štátna správa v školstve a samospráva | Podľa nových pedagogických dokumentov

8.24.1.

Postupné zavedenie povinného vyučovacieho cudzieho jazyka najneskôr od 3. ročníka základnej školy.

2004

MŠ SR a vysoké školy

Podľa nových 
učebných plánov

8.24.2.

Zvyšovanie počtu tried s rozšíreným vyučovaním cudzieho jazyka na základných školách pri zavedení ďalšieho cudzieho jazyka na 2. stupni základných škôl.

2003 - 2010

Štátna správa v školstve 
a samospráva

Podľa úpravy siete škôl

8.24.3. | Zabezpečenie výraznejšej kontinuity v obsahu, formách a metódach výučby cudzích jazykov medzi základnou školou a strednou školou. | 2005 | MŠ SR | -

8.24.4.

Zaradenie povinného vyučovania dvoch svetových jazykov do učebných plánov všetkých stredných škôl.

2005

MŠ SR

Podľa úprav 
učebných plánov a učebných osnov

8.24.5. | Podporovanie ďalšieho rozvoja bilingválneho vzdelávania s dôrazom na vyučovanie odbornej terminológie učebných predmetov v cudzom jazyku a zvýšenie spoločenského a finančného ocenenia učiteľov vyučujúcich v cudzom jazyku. | 2005 | MŠ SR | V súlade s postupným zvýšením platov učiteľov
8.24.6. | Na učiteľské štúdium cudzích jazykov prijímať zvýšený počet uchádzačov. | 2003 - 2015 | MŠ SR a vysoké školy | Podľa rozpočtov príslušných vysokých škôl

8.25.

Objektivizovanie a štandardizovanie ukončovania  štúdia na stredných školách novou koncepciou maturitnej skúšky.

2004

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

Podľa zákona

8.26.

Zabezpečenie tvorby a vydania nových učebníc pre základné a stredné školy podľa nového kurikula.

2004 - 2005

MŠ SR

Podľa nových 
edičných plánov

8.27.

Zvýšenie hmotnej zainteresovanosti dosiahnutím stavu, aby priemerný príjem učiteľa bol 1,6 HDP na obyvateľa. Zrealizovanie zámeru:
1. etapa na 1,1 HDP
2. etapa na 1,3 HDP
3. etapa na 1,4 HDP
4. etapa na 1,5 HDP
5. etapa na 1,6 HDP.

2003
2005
2007
2009
2011

Vláda SR, MŠ SR, MF SR

Podľa HDP 
v príslušných rokoch

8.28.

Vypracovanie štandardov učiteľskej kvalifikácie:
-	absolventa učiteľskej fakulty
-	začínajúceho učiteľa
-	učiteľa
-	učiteľa s prvou a druhou kvalifikačnou skúškou
-	asistenta učiteľa (pomocného učiteľa).

2004

Vysoké školy 
a vybraní odborníci

1,2 mil. Sk

8.29.

Vytvorenie služobných stupňov podľa pedagogickej a riadiacej funkcie, vykonávaných špecializovaných činností v školách a školských zariadeniach s náväznosťou na katalóg pracovných činností a platové zaradenie.

2004 - 2010

MŠ SR a MPSVR SR

Podľa katalógu 
a platového zaradenia v rámci štátneho rozpočtu

8.30.

Zriadenie funkcie pedagóga voľného času, školského psychológa na základných školách a stredných školách a koordinátora digitálnych technológií.

2004 - 2007

MŠ SR prostredníctvom zákona o výchove 
a vzdelávaní

Podľa možnosti 
štátneho rozpočtu

8.31.

Rozšírenie siete diagnostických centier podľa potrieb regiónov.

2005 - 2015

Štátna správa v školstve 
a samospráva

Podľa regionálnych potrieb

8.32. | Dobudovanie Slovenskej pedagogickej knižnice po stránke personálnej, priestorovej a materiálno-technickej tak, aby mohla plniť funkciu ústrednej školskej knižnice, vrátane odborno-metodického usmerňovania školských knižníc. | 2005 | MŠ SR | 5 mil. Sk
8.33. | Zabezpečenie optimálnych inštitucionálnych, personálnych a materiálnych podmienok pre realizáciu koncepcie kvality systému celoživotného vzdelávania. | 2004 - 2006 | MŠ SR, štátna správa v školstve a samospráva | Podľa možnosti rozpočtu
8.34.1. | Experimentálne overovanie systému kvality, napísanie a vydanie príslušných študijných textov a príručiek kvality výchovy a vzdelávania. | 2004 - 2010 | MŠ SR | 1,2 mil. Sk ročne
8.34.2. | Vyvinutie nástrojov na meranie učebných výsledkov žiakov v priebehu celej školskej dochádzky. | 2004 | MŠ SR | 4,6 mil. Sk
8.34.3. | Zabezpečenie kvality vzdelávania akreditáciou a certifikáciou vzdelávacích programov a ich modulárnym usporiadaním, autoevaluáciou a externým hodnotením. | 2005 – 2008 | MŠ SR, vysoké školy a zainteresované rezorty | Podľa možnosti rozpočtu
8.34.4. | Vypracovanie modelov hodnotenia kvality a kvantity riadiacej práce v školstve. | 2006 | MŠ SR a vysoké školy | 1,5 mil. Sk

8.35.

Materiálne vybavenie škôl v rámci Projektu INFOVEK digitálnymi technológiami a pripojením na internet:
-	všetky základné školy a stredné školy
-	fakulty na vysokých školách pripravujúce budúcich učiteľov.

2005

MŠ SR

Podľa účelových prostriedkov rozpočtu

8.36.

Racionalizovanie siete základných škôl a stredných škôl s cieľom racionálneho využitia finančných a materiálnych prostriedkov v súlade s demografickým vývojom v Slovenskej republike.

2001 - 2005

MŠ SR v spolupráci so zainteresovanými rezortmi a organizáciami trhu práce 
a sociálnymi partnermi

-

8.36.1. | Vytvorenie systému a kritérií optimalizácie siete škôl a školských zariadení. | 2005 | MŠ SR so zainteresovanými rezortmi a samosprávou | -

Z á v e r

	Predchádzajúce  časti Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov rozvádzajú  podstatné súvislosti edukačného systému a načrtávajú priority  slovenského vzdelávacieho a výchovného systému. Národný program vychádza z medzinárodne prijímaných  a  stále širšie uplatňovaných  základných  funkcií  vzdelávacích systémov, ktorými bezpochyby sú:
a)	podpora rozvoja osobnosti nielen ako sociálnej bytosti, ale ako individuálnej bytosti so svojimi ambíciami, schopnosťami a skúsenosťami. Ide o vnútornú, vonkajškovo podporujúcu stimuláciu, kultiváciu každej osobnosti, na rozvoj jej potencionalít, pretože  poznanie a rozvinutie ľudského potenciálu je základom prosperity spoločnosti;
b)	zvýšenie vzdelanosti v spoločnosti vedie k posilňovaniu integrity spoločnosti, pretože vzdelávací systém  odovzdávaním uznávaných hodnôt  a spoločných tradícií, ale aj vyrovnávaním nerovnosti kultúrneho a sociálneho prostredia podstatne prispieva k obmedzovaniu odstredivých síl v spoločnosti;
c)	výchova k otvorenosti a spolupráci, umožňujúca prijímať a rešpektovať odlišnosti druhých ľudí, národov a kultúr  bez pocitu ohrozenia  tak, aby sme boli schopní žiť bez konfrontácií a konfliktov;
d)	podpora demokracie a občianskej spoločnosti  sa  má prejaviť  v podpore nezávislých, kriticky mysliacich ľudí. Vzťahy založené na vzájomnom rešpekte sú modelom  demokratického  spoločenstva  rovnoprávnych partnerov, ktoré vylučujú autoritátorstvo a manipuláciu s človekom;
e)	zvyšovanie zamestnateľnosti, schopnosti trvalo sa  uplatňovať  na  svetovom trhu práce  a to najmä orientáciou na zvýšenie pružnosti a prispôsobivosti založenej na dobrom všeobecnom základe poznania, na iniciatíve a tvorivosti;
f)	zvyšovanie konkurencieschopnosti  a prosperity  ovplyvňovaním  úrovne kvalifikovanosti  pracovných síl, rozvíjaním schopnosti inovovať, reagovať na zmeny, využívať nové technológie  a zvyšovať celkovú úroveň efektívnosti výroby, práce, výkonov, kvality a riadenia  pracovných a spoločenských procesov.
Produktom takéhoto výchovno – vzdelávacieho systému budú ľudia  schopní  vybudovať a udržiavať  civilizovaný, demokratický  systém riadenia a organizácie  verejných záležitostí, kde vzdelávanie a výchova sú najrozšírenejším verejným záujmom. Vzdelanie pomôže dosiahnuť aj zlepšenú úroveň zdravia  populácie, je oprávnený predpoklad, že pozitívne ovplyvní morálku spoločnosti  ako aj  úroveň  individuálnej sebarealizácie. Vyššia vzdelanosť  priamo súvisí  s  trvalým  udržateľným hospodárskym progresom a sociálnym rozvojom štátu  so zodpovednosťou  voči životnému prostrediu. Národný program  výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov umožní pozitívne spolunažívanie Slovákov  v spoločnosti vyspelých krajín Európy a sveta. Napokon šťastie, produktivita  každého človeka a tým aj výkonnosť a sociálny blahobyt spoločnosti, je ideálom, ku ktorému smeruje úsilie Národného programu výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na  najbližších 15 až 20 rokov.