INFORMÁCIA 

o priebehu a výsledkoch projektu na obnovu krytu havarovanej
Černobyľskej jadrovej elektrárne za rok 2001

1.	Úvod

Informáciu na rokovanie vlády Slovenskej republiky predkladá minister hospodárstva SR v spolupráci s predsedníčkou Úradu jadrového dozoru SR na základe bodu D.3. uznesenia vlády SR č. 497 zo dňa 21. júla 1998, prijatého k návrhu finančných a technických  podmienok za účasti Slovenskej republiky na medzinárodnom projekte pre obnovu krytu havarovanej  Černobyľskej jadrovej elektrárne.

Cieľom materiálu je informovať vládu o priebehu a výsledkoch medzinárodného projektu na obnovu krytu 4. bloku  havarovanej Černobyľskej jadrovej elektrárne, ktorá havarovala v apríli 1986. 

Tesnosť a stabilita krytu havarovaného 4. bloku Černobyľskej jadrovej elektrárne predstavuje jeden z najzávažnejších technických a ekologických problémov mierového využívania jadrovej energie v súčasnosti. Kryt bol postavený za mimoriadne náročných okolností a nebol projektovaný ako definitívne riešenie. Najväčšie nebezpečenstvo spočívalo v zrútení konštrukcie krytu v dôsledku  seizmických a poveternostných vplyvov. 
Vzhľadom na mimoriadnu finančnú náročnosť projektu a možnosti ukrajinskej vlády, vznikla iniciatíva medzinárodného spoločenstva spojiť technické a finančné kapacity pre predmetný projekt, ktorého realizácia sa predpokladá v trvaní 8 rokov.

Memorandum o vzájomnom porozumení medzi vládou Ukrajiny a vládami krajín G-7 a Komisiou Európskeho spoločenstva o zatvorení Černobyľskej jadrovej elektrárne (Ottawa 1995) stanovilo rámcové podmienky zatvorenia tejto elektrárne:
-	reštrukturalizácia energetiky Ukrajiny,
-	dostavba dvoch jadrových reaktorov (Khmelnicky a Rovno),
-	vypracovanie sociálno-ekonomického programu pre odstránenie dopadu zatvorenia jadrovej elektrárne,
-	krátkodobé opatrenia na zvyšovanie bezpečnosti 3. bloku.

Na summite štátov G-7 v Denveri 1996 sa rozhodlo o poskytnutí grantu pre obnovu krytu havarovanej Černobyľskej elektrárne vo výške 300 mil. USD s tým, že na zostatok (cca 450 mil. USD) poskytne finančné prostriedky Európska komisia a ďalšie štáty mimo skupiny G-7, vrátane Ukrajiny. Pre účely hospodárenia s finančnými  prostriedkami bol v novembri 1997, na základe   rámcovej dohody medzi Ukrajinou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (banka EBRD), založený medzinárodný Fond na obnovu krytu havarovanej Černobyľskej  jadrovej   elektrárne   a vytvorené   Zhromaždenie   Fondu,    ktoré   rozhoduje na  základe pravidiel o čerpaní finančných prostriedkov. Celkové náklady na projekt obnovy krytu Černobyľskej elektrárne sa odhadli na 760 mil. USD (odhad z  r. 1997).
Súčasná výška príspevkov vo Fonde, na ktorej sa podieľa 28 štátov (novým prispievateľom je Izrael) a Európska komisia, dosahuje 716 mil. USD. Zo strednej a východnej Európy sú okrem Ukrajiny prispievateľmi Slovensko, Slovinsko a Poľsko. V zmysle pravidiel fondu je minimálna výška príspevku k zabezpečeniu členstva v Zhromaždení Fondu s hlasovacím právom 2,5 mil. EUR.

2. Priebeh a výsledky projektu za obdobie máj 2001 až apríl 2002

Realizácia unikátneho projektu, s ktorým žiadny štát nemá skúsenosti si vyžaduje vysokú technickú a organizačnú schopnosť projektového manažmentu. Z tohto dôvodu bola koncom roka 1997 pre výkon činností súvisiacich s realizáciou projektu navrhnutá tzv. Projektová manažérska jednotka (PMU), ktorá pozostáva zo zástupcov jadrovej elektrárne Černobyľ a konzultačnej firmy. Jej hlavnou úlohou je celková technická a finančná kontrola projektu, vrátane schvaľovania a riadenia inžinierskych a dodávateľských organizácií, koordinácie schvaľovacích postupov (licenčného konania) a podávanie správ a hlásení banke EBRD. Na druhej strane banka EBRD sa riadi pokynmi prispievajúcich krajín, resp. doporučeniami medzinárodnej poradnej skupiny expertov (IAG). Celý projekt je rozdelený do 22 (hlavných) úloh s kontrolnými bodmi – míľnikmi v oblasti projektovania (P), licencovania (R) a realizácie (T). Celkový stav projektu k 1. 5. 2002 je v prílohe. V období od mája 2001 až do mája 2002 boli riešené niektoré legislatívno-organizačné otázky týkajúce sa vnútroštátneho schvaľovacieho procesu. Naďalej pretrvávali ťažkosti pri získavaní špecialistov na ukrajinskej strane z dôvodu nízkych platov štátnych zamestnancov a zabezpečenia finančnej spoluúčasti Ukrajiny. V minulosti bola k spokojnosti EBRD vyriešená problematika daňových úľav zahraničných dodávateľov. Naďalej pretrvávajú problémy daňových úľav pre dodávateľov z Ukrajiny, ktoré v konečnom dôsledku znevýhodňujú miestnych dodávateľov voči zahraničným. V apríli 2001 Kabinet ministrov Ukrajiny (uznesenie č. 399) rozhodol o vytvorení nezávislej právnickej osoby – Černobyľská jadrová elektráreň a vlastným rozpočtom. 

V decembri bol spod pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Ukrajiny deliminovaný a založený nový nezávislý štátny dozor pre jadrovú bezpečnosť. V roku 2000 boli predĺžené kontrakty pre konzultačné firmy pre PMU, dozorný orgán a bol odsúhlasený mandát medzinárodnej poradnej skupiny (IAG) banky EBRD na ďalšie dva roky (2001 – 2002). V januári 2001  sa uskutočnili 2 semináre pre zástupcov zainteresovaných dodávateľských organizácií s cieľom oboznámiť ich s projektom a pravidlami pre účasť na súťažiach obstarávania. Za SR sa seminára v Kyjeve zúčastnil zástupca Výskumného ústavu jadrových elektrární (VÚJE).

V máji 2000 bol dosiahnutý míľnik P1 (stabilizácia, tienenie a prístup do existujúceho krytu), a bol schválený v septembri 2001 dozorným orgánom (míľnik R1). Odsúhlasením návrhov technických riešení pre míľniky P2, P3, P4, P5, P6 a P7 v r. 2001 projekt prešiel do druhej fázy – fázy schvaľovania a realizácie (druhá fáza tvorí cca 85% nákladov projektu). Schvaľovanie míľnikov (R2, R3, R4 a R5) sa očakáva v r. 2002. Schvaľovanie míľnikov R7, R8 a R9 bolo posunuté na neskôr. 

Súčasne  pokračujú prípravné práce pre vybudovanie stavebnej infraštruktúry (sklady, montážne priestory, cestné a železničné spojenia) pre stavebnú časť komplexného plánu obnovy krytu. Doterajší priebeh projektu s vysokou pravdepodobnosťou potvrdzuje termín ukončenia v r. 2007. Najzávažnejším problémom v r. 2001  bolo  dosiahnutie míľnika P10 (návrh novej ochrannej obálky - NSC). Ukrajinská strana dlho nesúhlasila s navrhovaným riešením, ale až v apríli 2001 sa pripravila základná koncepcia (projekt) novej ochrannej obálky. Základná koncepcia bude slúžiť na prípravu technickej špecifikácie pre výber dodávateľa novej ochrannej obálky v r. 2002 so začiatkom realizácie v r. 2003.

Koncom r. 2001 nastali vážne problémy pri zabezpečovaní financovania projektu z ukrajinskej strany. Vzhľadom na napätosť rozpočtu ukrajinská strana zablokovala účty Černobyľskej jadrovej elektrárne, čím spôsobila okamžité pozastavenie významnej časti činností. Zhromaždenie prispievajúcich štátov v marci 2002 sa rozhodlo diplomatickými prostriedkami riešiť situáciu. 

3. Stav financovania projektu

	Celková výška záväzných príspevkov dosiahla výšku 716 mil. USD z celkovej sumy 760 mil. USD, z ktorých EBRD obdržala 330 mil. USD.
Celkové výdavky činili 96 mil. USD (k 15. 3. 2002).

	Vzhľadom k tomu, že príspevok Slovenskej republiky nedosahuje minimálnu výšku príspevku 2,5 mil. EUR, Slovensko je v Zhromaždení Fondu EBRD zastúpené  v pozícii  „pozorovateľa“ stálym zástupcom Slovenskej republiky v EBRD.

	V súlade s bodmi B.1 a D.1 uznesenia vlády SR č. 497 zo dňa 21. 07. 1998 je príspevok Slovenskej republiky do Fondu EBRD na obnovu krytu havarovanej Černobyľskej jadrovej elektrárne v rokoch 1999 až 2002 v celkovej výške 2 mil. EUR. Ročný príspevok Slovenskej republiky vo výške 500 tisíc EUR je zo Štátneho rozpočtu SR vyčlenený v rozpočtovej kapitole Úradu jadrového dozoru SR.