1.	Stratégia zamestnanosti a jej realizácia v rámci Národného plánu zamestnanosti

Situáciu na trhu  práce v SR charakterizuje nízke tempo ekonomického rastu, tendencia poklesu zamestnanosti, nárastu nezamestnanosti, narastanie regionálnych rozdielov v miere evidovanej nezamestnanosti, rastu podielu dlhodobej nezamestnanosti, vysoký  podiel mladých ľudí na nezamestnanosti, prírastky ekonomicky aktívneho obyvateľstva.

Spomalenie tempa rastu HDP zo 4,1 % na 1,9 – 2,2 % v rokoch 1999 – 2000 bol nevyhnutným sprievodným javom stabilizácie ekonomiky SR.

Vzhľadom na predpokladaný posun priorít hospodárskej politiky k podpore ekonomického rastu je možné počínajúc rokom 2001 očakávať postupné zrýchlenie rastu HDP. Podľa aktualizovanej kvantifikácie makroekonomického vývoja SR je možné očakávať v roku 2001 rast HDP v rozpätí 2,2 – 3,2 % (údaje za 1. štvrťrok  2001 v čase spracovania materiálu neboli  k dispozícii) s postupným zrýchlením na 4 - 5% v roku 2004. Priemerné tempo rastu v období rokov 2001 – 2004 by malo dosiahnuť úroveň 3,3 – 4,1 %, pritom stred tohto intervalu 3,7 % zodpovedá priemernému tempu rastu za sedemročné obdobie rokov 1993 – 1999. V rokoch 2005 – 2006, kedy už pravdepodobne bude aktuálny vstup SR do EÚ, sa predpokladá zrýchlenie tempa rastu HDP na 4,2 – 5,2 %1).

 a) Vývoj zamestnanosti

Vývoj zamestnanosti od roku 1994 až do roku 2000 bol ovplyvnený  najmä transformačnými zmenami. Počas celého tohto obdobia  boli realizované významné reštrukturalizačné zmeny v rade podnikoch, ktoré súviseli aj s privatizáciou niektorých štátnych podnikov. Súčasne sa postupne zrýchľoval adaptačný proces v podnikovej sfére na nové konkurenčné prostredie. V jednotlivých podnikoch dochádzalo k prehodnocovaniu nerentabilných činností, s cieľom zabezpečiť efektívnejšiu zamestnanosť a znížiť neefektívnu prezamestnanosť, ktorá v rade podnikov pretrvávala najmä v prvých rokoch sledovaného obdobia, čo sa následne prejavilo na znižovaní stavu zamestnancov nie len v zle hospodáriacich (stratových a zadĺžených podnikoch), ale aj v dobre fungujúcich (ziskových) podnikoch. Hlavné rozvojové a reštrukturalizačné zámery jednotlivých rezortov, vzhľadom na racionalizačné tendencie a tendencie neustáleho zvyšovania produktivity práce, nedávali predpoklad pre vytváranie výraznejších možností vzniku nových pracovných miest. 
Priemerný počet pracujúcich v SR podľa údajov Štatistického úradu SR z výsledkov výberového zisťovania pracovných síl 2)(ďalej VZPS) poklesol za obdobie 1995 - 2000 o 45,1 tis. osôb. Počet pracujúcich medziročne vzrástol len v  roku 1996 a   od roku 1997 bol zaznamenaný každoročne pokles priemerného počtu pracujúcich v SR.

V oblasti zamestnanosti v SR   je jedným z najvýznamnejších problémov neustále sa znižujúci podiel  pracujúcich na celkovom počte ekonomicky aktívnych obyvateľov, ktorý sa prejavuje od roku 1997. Kým do roku 1997 sa postupne zvyšoval podiel pracujúcich na celkovom počte ekonomicky aktívnych obyvateľov  v SR (z 86,4 %  v roku 1994 na 88,7 %  v roku 1996), tak od roku 1997 sa tento podiel postupne znížil až na úroveň  80,6 %  v roku 2000. To znamená, že celkove sa znížil podiel pracujúcich na celkovom počte ekonomicky aktívnych v roku 2000 v porovnaní s rokom 1996, kedy bol tento podiel najvyšší o 8,1 percentuálnych bodov.  Súčasne sa prejavujú i výrazné diferencie v intenzite tohto poklesu medzi jednotlivými regiónmi.  Najnižší pokles podielu pracujúcich na celkovom počte ekonomicky aktívnych  od roku 1997  bol zaznamenaný v Bratislavskom kraji na druhej strane najvýraznejší pokles tohto  podielu bol zaznamenaný v Košickom kraji. 

Uvedené tendencie vo vývoji štruktúry ekonomicky aktívnych obyvateľov sú spôsobené najmä tým, že  vývoj v hospodárstve  SR je naďalej charakteristický nízkou tvorbou pracovných miest, a tieto nie sú schopné absorbovať každoročné prírastky na strane ponuky trhu práce. To znamená, že celkové prírastky obyvateľov v produktívnom veku, ktoré ovplyvnili celkové tendencie vo vývoji ekonomicky aktívnych obyvateľov sa odrazili v roku 1996  ešte v raste zamestnanosti a v rokoch 1997-2000, vzhľadom na znížený dopyt po pracovnej sile, sa premietli do rastu nezamestnaných. 

Zmeny prebiehajúce vo vývoji hospodárstva v SR v roku 2000 sa premietali aj do vývoja zamestnanosti. Prepad celkovej zamestnanosti v roku 1999 keď celková zamestnanosť v SR medziročne poklesla o 66,5 tis. osôb t.j. o 3 % pokračuje aj v priebehu roku 2000, i keď nie až tak dramatickým tempom.

Podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl v roku 2000 v SR pracovalo priemerne 2 101,7 tis. osôb z toho bolo 45,9 % žien (964,4 tis. osôb). 

Napriek tomu, že sa spomalila tendencia medziročného znižovania zamestnanosti v SR  v jednotlivých štvrťrokoch roku 2000 (tempo medziročného poklesu zamestnanosti sa postupne znižovalo z 2,9 % v 1. štvrťroku na 2,1 % v 2. štvrťroku a 0,9 % v 3. štvrťroku) a dokonca v 4. štvrťroku 2000 bol zaznamenaný mierny medziročný rast zamestnanosti o 0,2 % (úroveň zamestnanosti v 4. štvrťroku 1999/ úroveň zamestnanosti v 4. štvrťroku 2000), ani v roku 2000 nebol zaznamenaný medziročný rast priemerného počtu pracujúcich v SR.  V roku 2000 bol priemerný počet pracujúcich v SR o 1,4 % nižší ako v rovnakom období roku 1999, čo predstavovalo medziročné zníženie priemernej zamestnanosti v SR v roku 2000 o 30,4 tis. osôb. 

	Z celkového priemerného počtu pracujúcich v roku 2000 tvorili zamestnanci 91,9 % , podnikatelia 7,8 % a 0,3 % vypomáhajúci členovia domácností a ostatní. V porovnaní s rokom 1999 sa v roku 2000 znížil počet zamestnancov o 1,7 %, na druhej strane sa zvýšil počet podnikateľov o 1,9 %. 

	Vývoj zamestnanosti v roku 2000 ovplyvnil predovšetkým pretrvávajúci úbytok pracovných síl v pôdohospodárstve (medziročne až o 11,1 %), priemysle (o 2,4 %) a stavebníctve ( o 11,6 %). Súčasne i rad ďalších odvetví zaznamenalo medziročný pokles celkovej zamestnanosti (obchod, hotely a reštaurácie (o 0,1 %), zdravotníctvo a sociálna starostlivosť (o 4,6 %)  a školstvo (o 3,1 %). V porovnaní s rovnakým obdobím roku 1999 bola v roku 2000 zamestnanosť vyššia len v odvetviach doprava, skladové hospodárstvo, pošta a telekomunikácie (o 0,7 %), peňažníctvo a poisťovníctvo (o 1,1 %), nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj  (o 13,5 %), verejná správa, obrana a povinné sociálne zabezpečenie (o 5,3 %) a najmä ostatné verejne, sociálne a osobné  služby (o 18,8 %).
    
V štruktúre zamestnanosti podľa odvetví najväčší podiel na zamestnanosti si naďalej udržujú odvetvia priemyslu (29,3 %) a to najmä priemyselná výroba (25,8 %). Podiel ostatných  odvetví na  zamestnanosti v SR bol nasledovný: obchod, hotely, reštaurácie 15,5 %, doprava, pošta a telekomunikácie 8,0 %, stavebníctvo 8,0 %, školstvo 7,7 %, verejná správa a obrana 7,5 %, zdravotníctvo 7,0 % a pôdohospodárstvo 6,7 %.

Z hľadiska zamestnanosti mužov a žien sa v odvetvovej štruktúre  pracujúcich prejavujú  významné rozdiely. I keď v celkovej zamestnanosti v SR majú prevahu muži (v 4. štvrťroku 2000 to bolo 54,3 %), ženy sa vo väčšej miere podieľajú na zamestnanosti predovšetkým v jednotlivých odvetviach terciálneho sektoru. 

Pokles priemernej zamestnanosti v roku 2000 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 1999 zaznamenali prakticky všetky vekové skupiny. Najvýraznejší pokles počtu pracujúcich zaznamenala skupina obyvateľov 60 a viac ročných o 10,5 % a súčasne i najnižšie vekové skupiny pracujúcich t.j. 15-24 ročných o 6,6 %. Pokles zamestnanosti vo vekovej skupine 15-24 ročných bol spôsobený aj zvýšením rozsahu počtu obyvateľov v uvedených vekových skupinách v príprave na povolanie. Medziročný rast zamestnanosti bol zaznamenaný u obyvateľov vo vekovej skupine 50-54 ročných (o 4,4 %). Osoby nad 60 rokov sa podieľali v roku 2000 na zamestnanosti v SR 0,9 %, pričom sa ich podiel na celkovej priemernej zamestnanosti v SR od roku 1994 (kedy ich podiel predstavoval 1,2 %) postupne znižuje.

Oproti rovnakému obdobiu  1999 z hľadiska vzdelanostnej úrovne v roku 2000 najvýraznejší pokles zamestnanosti zaznamenala skupina osôb s najnižším vzdelaním t.j. bez vzdelania, so základným vzdelaním a so stredným vzdelaním  bez maturity, na druhej strane sa zvýšila zamestnanosť u osôb s úplným stredným odborným vzdelaním a vysokoškolským vzdelaním, čo poukazuje na postupné zvyšovanie vzdelanostnej úrovne zamestnanosti v SR resp. zvýšený dopyt po pracovných silách s vyšším vzdelaním, najmä stredným odborným vzdelaním. 
	
Aj v priebehu roku 2000 pokračuje tendencia postupného poklesu pracujúcich na skrátený pracovný úväzok. Z celkového počtu pracujúcich v roku  2000 pracovalo 1,9 % na skrátený pracovný úväzok pričom  u žien bol tento podiel už tradične vyšší až 3 % (v roku 1994 tento podiel predstavoval v priemere 2,8 % a u žien až 4,7 %).  Najčastejším dôvodom práce na skrátený pracovný úväzok bol zdravotný dôvod 33,3 % a to že práca na skrátený pracovný  úväzok občanom vyhovuje 22,3 % z celkového priemerného  počtu pracujúcich na skrátený pracovný úväzok v roku 2000. Z iniciatívy zamestnávateľa pracovalo na skrátený pracovný úväzok 21,6 % a z dôvodu starostlivosti o dieťa to bolo 3,7 % z celkového priemerného počtu pracujúcich na skrátený pracovný úväzok v roku 2000.	

Z celkového priemerného počtu pracujúcich na skrátený úväzok (39,9 tis. osôb) v roku 2000 bolo 13,4 tis. podzamestnaných (t.j. osoby, ktoré v sledovanom týždni nedobrovoľne pracujú na skrátený pracovný čas, pretože si nemôžu nájsť prácu na plný úväzok alebo z iniciatívy zamestnávateľa), čo predstavovalo 33,7 % z počtu pracujúcich na skrátený pracovný úväzok a 0,6 % z celkového počtu pracujúcich v SR  v roku 2000 a u žien tento podiel predstavoval až  40,7 % z počtu pracujúcich žien na skrátený pracovný úväzok a 1,2 % z celkového priemerného počtu pracujúcich žien v SR  v roku  2000. 

	Z dlhodobého hľadiska je pozitívne, že podiel t. z.  podzamestnaných  na celkovom počte pracujúcich na skrátený úväzok sa postupne znižuje. Znižuje sa postupne aj ich podiel na celkovom počte pracujúcich (z 1,1 % v roku 1994 na 0,6  % v roku 1999 a 2000).

 Podľa údajov okresných úradov práce v ČR a v SR k 31.12. 2000 pracovalo na území ČR  63 567 občanov SR (ku koncu  roku 1999 to bolo 53 154 osôb) a na území SR  2 227 občanov ČR (ku koncu  roku 1999 to bolo 2 296  osôb). Počet zamestnaných občanov SR na území ČR ku koncu  roku 2000 oproti roku 1999 vzrástol  o 10 413 osôb. 

Vývoj počtu pracujúcich občanov SR na území ČR  a občanov ČR na území                  (stav ku koncu roku)
Rok	občania SR pracujúci v ČR	z toho ženy	zamestnaní občania SR na 	občania ČR pracujúci v SR	
	spolu	medziročný index	absolútne	spolu	medziročný index	pracovnej sile ČR (v %)  *	spolu	medziročný index	
1995	59323	151,3	7018	11,83	150,0	1,14	1179	98,4	
1996	72244	121,8	9996	13,84	142,4	1,36	1499	127,1	
1997	69723	96,5	10217	14,65	102,2	1,36	1718	114,6	
1998	61320	87,9	9396	15,32	92,0	1,19	2119	123,3	
1999	53154	86,7	8986	16,91	95,6	1,02	2296	108,4	
2000	63367	119,2	12290	19,4	136,7	1,20	2227	  97,0	
*  Pracovná sila: pracujúci + evidovaní nezamestnaní    Zdroj: SSZ MPSV ČR , NÚP SR

     Ako vyplýva z uvedeného prehľadu, zamestnanosť občanov SR na území ČR od roku 1993 rástla až do roku 1997 a v rokoch 1997-1999 dochádza k postupnému poklesu absolútneho počtu zamestnaných občanov SR na území ČR (ku koncu roku 1999 pracovalo v ČR o 19,1 tis. občanov SR menej ako koncom v roku  roku 1996, kedy v ČR pracovalo  absolútne najviac občanov SR za obdobie 1993-2000). V roku 2000 bol znovu zaznamenaný medziročný rast počtu pracujúcich občanov SR na území ČR (medziročne sa zvýšil ich počet o 19,2 %), avšak ich absolútny počet nedosiahol úroveň roku 1996.   

  Zamestnávanie občanov SR na území ČR v roku 2000 sa sústreďovalo najmä do Prahy  (25,4 %), Brnenského kraja (16,1 %) predovšetkým do okresov Brno mesto, Hodonín, Ostravského kraja (13,2 %) predovšetkým do okresov Ostrava mesto,  Karviná, Fridek Místek.    
     Na druhej stane zamestnanosť občanov ČR na území SR v období 1993-2000 sa postupne znižovala v rokoch 1994 a 1995 a od roku 1996 až do konca roku 1999 dochádza znovu  k postupnému rastu absolútneho počtu pracujúcich občanov ČR na území SR  a to najmä v rokoch 1996 a 1998. V roku 2000 bol zaznamenaný opätovný medziročný pokles počtu pracujúcich občanov ČR na území SR o 3 %,  napriek tomu však ich absolútny počet bol vyšší ako v roku 1993.

      Okrem toho jednotlivými okresnými úradmi prace v SR bolo k 31.12. 2000 udelených 2 494 povolení na zamestnanie pre cudzincov alebo osoby bez štátnej príslušnosti. V porovnaní  s rokom 1999 sa ku koncu roku 2000 vydalo o 69 menej týchto povolení.   Najviac uvedených povolení vydali OÚP v Bratislavskom kraji (až 1 206 t.j. 48, 4 %  z celkového počtu udelených povolení), čo súvisí aj s vyšším rozsahom ponúkaných voľných pracovných miest (najmä na území mestských okresov Bratislava) v porovnaní s ostatnými krajmi SR. 

       Medziročný pokles priemernej zamestnanosti3) v roku 2000 bol zaznamenaný prakticky vo všetkých veľkostných kategóriách podnikov s výnimkou malých podnikov (vo veľkostnej kategórie do -19 zamestnancov) a podnikov s počtom pracovníkov od 500 do 999.  Zvýšil sa i priemerný počet pracovníkov v drobnom súkromnom sektore t.j. u živnostníkov (zamestnávatelia spolu so zamestnancami).

Veľkostná skupina podľa počtu zamestnancov	Priemerný počet zamestnancov v roku 2000	Index 
2000/1999	Podiel  (%) z celkovej zamestnanosti	Zmena oproti roku 1999 v bodoch	
  0 -    9	156 233	118,6	7,9	1,3	
 10 -  19	60 956	178,5	3,1	1,4	
 20 -  49	116 305	97,8	5,9	-0,1	
 50 249	355 027	92,7	17,9	-1,3	
250 499	204 926	91,5	10,4	-0,9	
500 999	160 152	106,0	8,1	0,5	
1000 a viac	470 852	94,1	23,8	-1,4	
živnostníci (odhad)	        
        452 500	                               101,7	                   22,9	              0,5	
Spolu	1 976 952	99,4	100,0	          x	

   Z uvedeného prehľadu vidieť, že podpora malého a stredného podnikania mala vplyv najmä na rast zamestnanosti v malých podnikoch  s 10-19 zamestnancami a u živnostníkov.
 
      Zamestnanosť v roku 2000 sa znížila prakticky vo všetkých regiónoch SR. Vyššia zamestnanosť ako v roku 1999 bola len v Bratislavskom kraji o 0,9 %. Najvyšší pokles zamestnanosti bol v kraji Trenčianskom (o 1,9 %) relatívne najpomalšie klesala zamestnanosť v Prešovskom kraji (o 0,6 %). V participácii jednotlivých krajov na celkovej zamestnanosti neboli výrazné rozdiely. Podiel Bratislavského kraja dosahoval 15,1 % a Prešovského kraja 13,2 %. Podiel ostatných krajov sa pohyboval v intervale 10,5 % - 12,6 %.  

	Vzhľadom na to, že štatistické zisťovanie formou Výberového zisťovania pracovných síl sú spracované štvrťročne  v čase spracovania materiálu údaje za 1. štvrťrok 2001 neboli k dispozícii.		

b) Vývoj nezamestnanosti  

Vývoj nezamestnanosti v Slovenskej republike v priebehu roku 2000 bol  nepravidelný. Na jednej strane tradičné faktory sezónnosti spôsobili, že došlo k jej miernemu nárastu na začiatku a na konci roka a v letných mesiacoch, kedy  do evidencie úradov práce vstupujú absolventi škôl a na druhej strane nové aktivity v oblasti politiky zamestnanosti pozitívne vplývali na zníženie nezamestnanosti, resp na tvorbu pracovných miest. Najvýraznejší medzimesačný pokles počtu evidovaných nezamestnaných o - 54 731 osôb nastal koncom augusta 2000, kedy sa  začali vytvárať dohodnuté  verejnoprospešné pracovné miesta pre dlhodobo nezamestnaných v zmysle  § 91a  ods. 1 zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 245/2000 Z. z. Súčasne v auguste 2000 sa výraznejšie prejavil aj pretrvávajúci mierny nárast ročného prítoku voľných pracovných miest nahlásených zamestnávateľmi úradom práce. Aj napriek uvedeným skutočnostiam v tomto roku prvýkrát priemerný počet evidovaných nezamestnaných prekročil hranicu 500 tis. osôb.
 
Koncom augusta 2000 došlo po prvýkrát od konca decembra 1996 k medziročnému poklesu počtu evidovaných nezamestnaných, pričom tento trend pretrvával do konca roku 2000.
 
Priemerný počet evidovaných nezamestnaných v roku 2000 dosiahol 517 925 osôb, čo je viac  v porovnaní s rokom 1999 o 32 723 osôb. Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v roku 2000 predstavovala 18,24 % a v porovnaní s rokom 1999 sa zvýšila o 0,9 percentuálneho bodu. Za obdobie 1995 - 2000 priemerný počet evidovaných nezamestnaných vzrástol o 168 tis. osôb, pričom v jednotlivých rokoch sledovaného obdobia priemerná nezamestnanosť v SR medziročne vzrastala s výnimkou roku 1996, kedy bol zaznamenaný jej pokles. 

Prameň: MPSVR SR, NÚP 

Tendencie vývoja nezamestnanosti v rokoch 1995 až 2001 možno vidieť z nasledovnej tabuľky:  

 	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
január	387 086	352 570	353 605	372 500	456 588	553 540	561 026	
február	384 887	352 109	356 181	375 325	463 625	552 925	558 092	
marec	371 577	342 654	349 658	370 883	469 143	546 842	545 289	
apríl	354 147	321 881	337 180	364 098	462 393	531 328	519 011	
máj	338 935	306 802	320 530	358 131	465 380	527 937	.	
jún	339 051	311 244	319 923	374 735	496 038	540 553	.	
júl	343 147	321 661	331 707	388 541	510 955	549 184	.	
august	338 843	316 093	332 828	385 041	508 651	494 453	.	
september	336 023	313 930	336 858	385 791	497 521	472 539	.	
október	325 490	308 416	334 327	387 673	496 446	461 526	.	
november	326 279	312 452	328 379	402 894	513 978	477 770	.	
december	333 291	329 749	347 753	428 209	535 211	506 497	.	
Mesačný priemer	349 821	324 278	336 661	379 466	485 202	517 925	
517 823	
Prameň: NÚP

V období 1995 - 2000 priemerná miera evidovanej nezamestnanosti vzrástla o 4,5 percentuálnych bodov a v období 1. štvrťroku 1995 - 1. štvrťrok 2001 priemerná miera evidovanej nezamestnanosti vzrástla o 4,6 percentuálnych bodov.
 
Od konca februára 2001 vývoj evidovanej nezamestnanosti má klesajúce tendencie. Počet evidovaných nezamestnaných v SR koncom apríla 2001 dosiahol 519 011 osôb, z čoho bolo 230 162 žien (44,3 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných). V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku  pokles počtu evidovaných nezamestnaných  koncom apríla 2001 predstavuje - 12 317 osôb. 
 
V prvých štyroch mesiacoch 2001 bol obrat v evidencii úradov práce (súčet prítokov a odtokov ) vyšší o 22,4 % v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku, pričom v roku 2001 mesačný odtok evidovaných nezamestnaných z evidencie úradov práce bol výrazne vyšší ako mesačný prítok osôb do evidencie úradov práce okrem mesiaca január. 

Pokiaľ ide o štruktúru evidovaných nezamestnaných koncom apríla 2001 bolo evidovaných 28 878 občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou (5,6%), 23 668 absolventov škôl (4,6 %) a 8 625 mladistvých (1,7 %). Ženy tvorili z evidovaných nezamestnaných 44,4 % (230 162 žien). Z úhrnu evidovaných nezamestnaných 18,8 % (90 971 osôb) poberalo podporu v nezamestnanosti.  

Koncom apríla 2001 v okresných úradoch práce bolo evidovaných 492 271 osôb  tzv. disponibilných evidovaných  nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie, do počtu ktorých počas príslušnej doby neboli započítaní tí evidovaní nezamestnaní (spolu 26 740 osôb), ktorí nemôžu bezprostredne nastúpiť do zamestnania z dôvodu rekvalifikácie, pracovnej rehabilitácie zabezpečovanej okresným úradom práce (spolu 556 osôb), dočasnej pracovnej neschopnosti (22 321 osôb) alebo z dôvodu poberania peňažnej pomoci v materstve (3 863 osôb). Z  disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných spolu  vykazovaná miera evidovanej nezamestnanosti 4)) koncom apríla 2001 dosiahla 18,26 %, u mužov 19,21% a žien 17,16 %. Doterajší pozitívny vývoj evidovanej nezamestnanosti potvrdzuje aj tá skutočnosť, že miera evidovanej nezamestnanosti v období január 2001 až apríl 2001 poklesla o 1,5 percentuálneho bodu. 
 
Z hľadiska vekovej štruktúry najviac evidovaných nezamestnaných koncom marca 2001 tvorili mladí ľudia vo veku 15 až 29 rokov (42,3 %), čo je približne na úrovni rovnakého obdobia roku 2000 (42,6 %). Podiel skupiny evidovaných nezamestnaných vo veku viac ako 50 rokov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných koncom marca 2001 relatívne vzrástol z 10,7 % (koncom marca 2000)  na 12,3 %.
 
Z hľadiska vzdelanostnej úrovne najviac evidovaných nezamestnaných koncom marca 2001 bolo zo skupiny učňov (35,5 %), s ukončeným základným vzdelaním a bez vzdelania (31,0 %) a s úplným odborným stredoškolským vzdelaním s maturitou (15,3%). 
 
Z hľadiska odvetvovej klasifikácie ekonomických činností koncom marca 2001 zo skupiny evidovaných nezamestnaných spolu, ktorí pracovali pred vstupom do evidencie úradov práce najvyšší podiel 22,0 % tvorili tí evidovaní nezamestnaní, ktorí pracovali v odvetví priemyslu, avšak v porovnaní s koncom marca 2000 je to menej o 3,5 percentuálnych bodov. Najnižší podiel 9,4 % tvorili tí, ktorí pracovali v odvetví obchodu, oprava motorových vozidiel a spotrebného tovaru. Najvýraznejší nárast podielu evidovaných nezamestnaných koncom marca 2001 (8,1 percentuálnych bodov) v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol v skupine evidovaných nezamestnaných, ktorí pracovali vo verejnej správe a obrane a v povinnom sociálnom poistení.
  
Regionálna nezamestnanosť

Z hľadiska regiónov možno konštatovať, že v miere evidovanej nezamestnanosti sa v roku 2000 znížili i medziregionálne diferencie v okresoch s najvyššou a najnižšou mierou evidovanej nezamestnanosti. Kým koncom januára 2000 dosahovali tieto rozdiely 32,1 percentuálneho bodu, tak koncom decembra to bolo 27,4 percentuálneho bodu. 
 
V rámci krajov najnižšia miera evidovanej nezamestnanosti koncom decembra 2000 bola v Bratislavskom (6,36 %) a Trenčianskom kraji (12,67 %) a najvyššia v Košickom (24,37 %) a Prešovskom kraji (22,12 %).
 
Z hľadiska okresov koncom decembra 2000 najnižšia miera evidovanej nezamestnanosti  do 5 % bola v troch okresoch: Bratislava IV (4,57 %), Bratislava II (4,76 %) a Bratislava V (4,88 %) a najvyššia miera evidovanej nezamestnanosti nad 30 % bola tiež v troch okresoch: Veľký Krtíš (32,02 %), Rimavská Sobota (30,22 %) a Revúca (30,17 %). 
 
Regionálne diferencie v miere nezamestnanosti sa postupne s rastom nezamestnanosti prehlbovali aj v predchádzajúcich rokoch 1995 až 1999. V roku 1995 koncom decembra najvyššia miera evidovanej nezamestnanosti bolo v okrese Rimavská Sobota a rozpätie medzi týmto okresom a najnižšou mierou evidovanej nezamestnanosti bolo 21,7 percentuálnych bodov (Bratislava hl. m. 4,66 % a Rimavská Sobota 26,39 %), čo bolo v porovnaní s rovnakým obdobím roku 1994 menej o 1,7 percentuálnych bodov. Koncom decembra roku 1996 došlo opäť k zníženiu rozpätia medzi okresom s najnižšou a najvyššou mierou evidovanej nezamestnanosti na 19,7 percentuálnych bodov (Bratislava hl. m. 4,11 %, Rimavská Sobota 23,81 %). Od roku 1997 vzhľadom na nové územno-správne členenie, počet okresov sa zvýšil z 38 okresov na 79 okresov, sa zvýšil počet okresov s mierou nezamestnanosti nad 20 % a menšie územné celky zvýšili rozpätie medzi okresom s najnižšou a najvyššou mierou nezamestnanosti. Koncom decembra roku 1997 to bolo 23,9 percentuálnych bodov (Bratislava III 2,04 % a Vranov nad Topľou 25,96 %). 
 
V roku 1998 prvýkrát miera evidovanej nezamestnanosti v niektorých okresoch prekročila magickú hodnotu 30 %. Koncom decembra 1998 to boli okresy Rimavská Sobota (33,26 %), Veľký Krtíš 30,26 % a vo Vranove nad Topľou 30,12 %. Najnižšia miera evidovanej nezamestnanosti koncom decembra 1998 bolo v okrese Bratislava IV 3,55 %. Rozpätie medzi okresom s najnižšou a najvyššou mierou nezamestnanosti v tomto roku dosiahla 29,7 percentuálnych bodov. 
 
Koncom roku 1999, kedy miera evidovanej nezamestnanosti bola najvýraznejšia a dosiahla 19,18 %, regionálny rozdiel miery evidovanej nezamestnanosti medzi najvyššou (Rimavská Sobota 37,36 %) a najnižšou (Bratislava IV. 4,21 %) mierou evidovanej nezamestnanosti v regiónoch bol enormne vysoký a predstavoval 33,1 percentuálneho bodu.
 
Hoci medziokresné diferencie v rokoch 1997 až 2000 boli veľmi výrazné, z hľadiska krajov boli však miernejšie. Podrobnejšie informácie sú uvedené v nasledovnej tabuľke:

Aj z územného hľadiska sú výrazné diferencie v rozsahu dlhodobej nezamestnanosti.
 
Podiel dlhodobo nezamestnaných z celkového počtu evidovaných nezamestnaných k 31.12. v %	
 	SR spolu	Brat.
kraj	Trnav.
kraj	Trenč.
kraj	Nitr.
kraj	Žilin.
kraj	Banskob.
kraj	Prešov.
kraj	Košický
kraj	Rozdiel	
1997	37,9	22,4	35,3	26,4	41,1	30,6	42,0	41,0	42,6	20,2	
1998	38,2	19,7	32,3	25,6	40,3	30,8	43,2	42,2	45,2	25,5	
1999	43,2	21,3	35,8	31,4	44,9	38,3	49,9	47,5	49,8	28,6	
2000	43,6	28,2	40,2	35,5	46,8	40,6	44,3	45,9	49,0	20,8	
 Prameň: NÚP

V roku 2001 regionálne diferencie majú klesajúce tendencie nielen medzi okresmi ale i medzi krajmi. Koncom apríla roku 2001 rozdiel miery evidovanej nezamestnanosti v okresoch medzi najvyššou (Rimavská Sobota 35,59 %) a najnižšou (Bratislava IV. 4.43 %) mierou evidovanej nezamestnanosti predstavoval 31,2 percentuálneho bodu, pričom koncom januára 2001 to bolo 32,8 percentuálnych bodov. V krajoch medzi najvyššou (Košický kraj 25,03 %) a najnižšou (Bratislavský kraj 6,09 %) mierou evidovanej nezamestnanosti koncom apríla 2001 bol rozdiel 18,9 percentuálnych bodov, pričom koncom januára 2001 to bolo 20,4 percentuálnych bodov.

Koncom apríla 2001 najnižšia miera evidovanej nezamestnanosti  do 5 % bola v štyroch okresoch: Bratislava IV (4,43 %), Bratislava II (4,76 %), Bratislava V (4,51 %) a Bratislava V (4,94 %) a najvyššia miera evidovanej nezamestnanosti nad 30 % bola v šiestich okresoch: Rimavská Sobota (35,59 %),  Revúca (32,97 %), Trebišov (32,31 %), Veľký Krtíš (31,38 %), Sobrance (30,39 % a Michalovce (30,31 %). 
Voľné pracovné miesta

	Nedostatok investícií a zahraničného kapitálu v nosných odvetviach  v jednotlivých regiónoch naďalej neumožnil  vytváranie nových pracovných príležitostí a na udržiavanie existujúcich. V dôsledku toho v roku 2000 bol počet voľných pracovných miest nižší v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka.  Priemerný počet voľných pracovných miest  v roku 2000 (7 697 miest) bol porovnaní s rovnakým obdobím v roku 1999 nižší o 1 566 miest.  Vývojové trendy počtu evidovaných nezamestnaných ku koncu mesiaca a voľných pracovných miest majú tradične opačný charakter. Priemerný ročný počet voľných pracovných miest klesá a priemerný počet evidovaných nezamestnaných stúpa. Prelom nastal koncom augusta 2000, kedy došlo k poklesu nezamestnanosti, a miernemu nárastu voľných pracovných miest, ktorý však iba mierne ovplyvňoval  pokles nezamestnanosti.(Významnejšie sa na ňom podieľali vytvorené dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta pre dlhodobo nezamestnaných.) 

 
Prameň: NÚP
 
Na jedno voľné pracovné miesto v roku 2000 priemerne pripadlo až 67  evidovaných nezamestnaných a v rovnakom období roku 1999 to bolo priemerne 52 evidovaných nezamestnaných. V období 1995 - 2000 nárast počtu evidovaných nezamestnaných na jedno voľné pracovné miesto bol v priemere o 44  osôb. Koncom decembra 2000 bolo 6 026 voľných pracovných miest, z toho najviac voľných pracovných miest bolo v okrese Žilina (476 voľných pracovných miest) a najmenej v okresoch Medzilaborce a v Snine (3 voľné pracovné miesta).
 
V roku 2001 v prvých štyroch mesiacoch bol zaznamenaný nárast počtu voľných pracovných miest nahlásených zamestnávateľmi okresným úradom práce, hlavne v mesiacoch marec a apríl, kedy začínajú sezónne práce. Koncom apríla 2001 bolo 10 022 voľných pracovných miest a na jedno voľné pracovné miesto pripadlo 52 evidovaných nezamestnaných. V tomto mesiaci zamestnávatelia nahlásili od septembra 2000 najvyšší počet voľných pracovných miest (19 871 miest).

Dlhodobá nezamestnanosť
 
V roku 2000 vývoj dlhodobej nezamestnanosti výrazne poklesol v 2. polroku,  konkrétne od augusta 2000, odkedy sa začali vytvárať dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta určené adresne pre dlhodobo nezamestnaných. Koncom decembra 2000 podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovom počte evidovaných nezamestnaných dosiahol 43,6 %, čo je viac o 0,4 percentuálnych bodov v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku a v období 1995 - 2000 je to menej o 1,0 percentuálneho bodu. Porovnanie dlhodobej nezamestnanosti uvádzame v nasledujúcej tabuľke:

 	K 31.12.	
	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
Evidovaní nezamestnaní spolu	              333 291	              329 749	             347 753	              428 209	                535 211	                506 497	
Dlhodobo evid. 
(viac ako 1 rok)	 
148 690	 
138 545	 
131 724	 
163 699	              231 233	              220 816	
Dlhodobo evid. 
(viac ako 2 roky)	 
93 498	 
85 050	 
76 803	 
88 306	 
117 402	 
109 409	
Dlhodobo evid. 
(viac ako 1 rok)	       44,6	        42,0	       37,9	       38,2	       43,2	       43,6	
Dlhodobo evid. 
(viac ako 2 roky)	 
28,1	  
25,8	        22,1	         20,6	       21,9	       21,6	
Priemerná doba trvania evid. nez.	11,2	10,1	10,4	11,6	14,2	13,7	
Prameň: NÚP
 
Na dlhodobej nezamestnanosti sa už tradične významne podieľa skupina tých evidovaných nezamestnaných, ktorí pred vstupom do evidencie úradov práce pracovali v predchádzajúcom zamestnaní ako pomocní a nekvalifikovaní robotníci. Koncom decembra 2000 táto skupina evidovaných nezamestnaných tvorila 25,7 %, z celkového počtu dlhodobo evidovaných nezamestnaných, pričom v rovnakom období roku 1999 tvorili 30,8 %.
 
Poznamenávame, že nielen nedostatok pracovných príležitosti spôsobuje dlhodobé pretrvávanie nezamestnaných v evidencii úradov práce ale i skutočnosť, že vzhľadom na zlú ekonomickú situáciu v podnikateľských subjektoch  zamestnávatelia ponúkajú nízku mzdu, ktorá nemotivuje evidovaných nezamestnaných pracovne uplatniť sa. Často pred takýmto pracovným uplatnením uprednostňujú občania ako evidovaní nezamestnaní poberanie dávok sociálnej pomoci. 
  
Aj z územného hľadiska sú výrazné diferencie v rozsahu dlhodobej nezamestnanosti.
 
Podiel dlhodobo nezamestnaných z celkového počtu evidovaných nezamestnaných k 31.12. v %	
 	SR spolu	Brat.
kraj	Trnav.
kraj	Trenč.
kraj	Nitr.
kraj	Žilin.
kraj	Banskob.
kraj	Prešov.
kraj	Košický
kraj	Rozdiel	
1997	37,9	22,4	35,3	26,4	41,1	30,6	42,0	41,0	42,6	20,2	
1998	38,2	19,7	32,3	25,6	40,3	30,8	43,2	42,2	45,2	25,5	
1999	43,2	21,3	35,8	31,4	44,9	38,3	49,9	47,5	49,8	28,6	
2000	43,6	28,2	40,2	35,5	46,8	40,6	44,3	45,9	49,0	20,8	
 Pokles dlhodobej nezamestnanosti bol zaznamenaný aj v roku 2001. Koncom marca 2001 podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovom počte evidovaných nezamestnaných predstavoval 41,3 %, čo je v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku menej o - 4,7 percentuálnych bodov. Podiel veľmi dlhodobo evidovaných nezamestnaných (viac ako 2 roky) z celkového počtu evidovaných nezamestnaných koncom marca 2001 činil 21,1 % (v rovnakom období minulého roku to bolo 23,2 %).

 Nezamestnanosť mladých ľudí
 
Z hľadiska vekovej štruktúry naďalej najpočetnejšiu skupinu v roku 2000 tvorili mladí ľudia vo veku od 15 až 29 rokov, ktorá ovplyvňovala vo veľkej miere rozsah nezamestnanosti.  Z nich najvýraznejšiu skupinu tvorili nezamestnaní mladiství a absolventi škôl, ktorých počet sa zvýšil koncom júna v súvislosti s ukončením školského roku. Táto skupina evidovaných nezamestnaných mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov v zmysle zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov vyžaduje zvýšenú starostlivosť o pracovné uplatnenie pre svoje handicapy na trhu práce akými sú nedostatočná prax, absencia akejkoľvek odbornej a profesijnej pripravenosti na pracovný proces, absencia pracovných skúsenosti a návykov, zákaz práce v sťažených podmienkach, nástup na základnú vojenskú službu a miestne nevyhovujúca štruktúra absolventa podľa ukončenej školy a štruktúry skončeného študijného odboru. Ak k uvedeným problémom pribudne ďalší handicap, napr. zmenená pracovná schopnosť, dlhodobá nezamestnanosť, potom ich umiestnenie na trhu práce má mizivé šance. Všetky tieto skutočnosti vedú k jej výraznému znevýhodneniu na trhu práce.
 
Skutočnosť, že zo škôl vychádzajú absolventi bez ohľadu na potreby trhu práce a ich ďalšieho pracovného uplatnenia si vyžaduje efektívnejšiu spoluprácu zamestnávateľskej sféry so školami.

Prameň: NÚP
 
Aj napriek tomu, že koncom decembra 2000 podiel nezamestnaných mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v porovnaní s rovnakým  obdobím roku 1999 poklesol, relatívne sa však zvýšil počet evidovaných nezamestnaných vo veku 20 až 24 rokov z 18,6 % koncom roku 1999 na 19,4 % koncom roku 2000.
 
V období 1995 - 2000 podiel nezamestnaných mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných vzrástol o 0,7 percentuálnych bodov. Vývoj vekovej skupiny mladých ľudí je bližšie uvedený v nasledujúcom grafe:
 
Z regionálneho hľadiska koncom decembra 2000 najvyšší podiel z celkovej nezamestnanosti tvoria mladí ľudia vo veku 15 až 29 rokov v Prešovskom kraji (46,1 %) a najnižší v Banskobystrickom kraji (41,6 %).

Výška podielu nezamestnaných mladých ľudí na celkovej nezamestnanosti v regióne nemá priamu súvislosť s výškou miery evidovanej nezamestnanosti, tak ako je to u dlhodobo nezamestnaných, ale je v korelácii s rozsahom podielu mladých ľudí na obyvateľstve v produktívnom veku. 
 
Výraznú skupinu nezamestnaných mladých ľudí tvoria nezamestnaní absolventi škôl. Možno konštatovať, že v mesiacoch máj, jún, júl a september, kedy je tradične najvyšší prítok nezamestnaných absolventov škôl do evidencie úradov práce sa v týchto mesiacoch roku 2000 jeho rozsah znížil o 8 237 osôb (o -14,7 % ) ako v rovnakom období roku 1999.
 
V roku 2000 priemerný počet evidovaných nezamestnaných absolventov škôl predstavoval 33 019 osôb, čo predstavuje 6,4 % z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných, čo je menej o 1 percentuálny bod v porovnaní s rovnakým obdobím  v roku 1999 (7,4 %). Z úhrnu priemerného celkového počtu nezamestnaných absolventov škôl najvýraznejšiu skupinu tvorili absolventi SOŠ 11 788 osôb (35,7 %) a najnižší počet v priemere 2 585 osôb (7,8 %) tvorila skupina evidovaných nezamestnaných absolventov gymnázií. Ďalšiu skupinu tvorili nezamestnaní absolventi VŠ 3 631 osôb (11,0 %), nezamestnaní absolventi SOU s maturitou 6 265 osôb (19,0 %) a nezamestnaní absolventi UŠ 8 750 osôb (26,5 %).
 
  Je treba zvýrazniť skutočnosť, že v rámci znižovania nezamestnanosti mladých ľudí sa v roku 2000 realizoval Krátkodobý program podpory zamestnania mladých ľudí, ktorý bol zapracovaný do Priorít politiky trhu práce na rok 2000 v súlade s Koncepciou politiky zamestnanosti do roku 2000, ktorej súčasťou bolo aj rámcové vymedzenie Národného plánu zamestnanosti (prijaté uznesenie vlády SR č. 1036/1999).
 
Do aktívnej formy projektu  bolo vybraných 2 400 evidovaných nezamestnaných mladých ľudí. Počas  realizácie projektu nastúpilo do zamestnania 1 047 účastníkov tohto projektu.

Ako sme už uviedli koncom 1.štvrťroku 2001 tvorili evidovaní nezamestnaní mladí ľudia vo veku 15 až 29 rokov 42,3 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných, čo je približne na úrovni rovnakého obdobia roku 2000 (42,6 %). Výraznejší pokles o -1,2 percentuálnych bodov nastal v podieli evidovaných nezamestnaných vo veku 15 - 19 rokov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných. 

Špecifickú skupinu evidovaných nezamestnaných mladých ľudí absolventov škôl tvorilo koncom apríla 2001 23 668 osôb, čo predstavuje 4,6 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných. Z celkového počtu evidovaných nezamestnaných absolventov škôl najvýraznejšiu skupinu tvorili absolventi SOŠ 8 728 osôb (36,9 % z úhrnu evidovaných nezamestnaných absolventov škôl), ďalšiu skupinu tvorili evidovaní nezamestnaní absolventi UŠ bez maturity 7 169 osôb (30,3 %), evidovaní nezamestnaní absolventi SOU s maturitou 4 049 osôb (17,1 %), evidovaní nezamestnaní absolventi gymnázií tvorili 2 638 osôb (11,1 %) a početne najnižšiu skupinu 1 084 osôb (4,6 %) tvorili evidovaní nezamestnaní absolventi VŠ.

Z celkového počtu 10 022 voľných pracovných miesta nahlásených úradom práce Koncom apríla 2001 bolo 1 052 pracovných miest (10,5 %) určených pre evidovaných nezamestnaných absolventov škôl. Najviac ich (563 miest) vyhovovalo skupine absolventov škôl, ktorí majú predpoklady pracovať ako kvalifikovaní robotníci v poľnohospodárstve, lesníctve a v príbuzných odboroch, remeselníci a kvalifikovaní výrobcovia a pri obsluhe strojov a zariadení. Ďalšia významná skupina 334 voľných pracovných miest bola určená pre evidovaných nezamestnaných absolventov, ktorí majú kvalifikačné predpoklady pracovať v zákonodarstve, ďalej ako vedeckí a duševní pracovníci, technickí, zdravotnícky, pedagogickí pracovníci a ako úradníci. Na jedno voľné pracovné miesto pripadlo 9 evidovaných nezamestnaných absolventov škôl.

Z hľadiska vzdelanostnej štruktúry evidovaných nezamestnaných absolventov škôl a požiadaviek voľných pracovných miest určených pre absolventov škôl na vzdelanie na jedno voľné pracovné miesto koncom marca 2001  najviac pripadlo evidovaných nezamestnaných absolventov stredných odborných učilíšť s maturitou (122 osôb) a evidovaných nezamestnaných absolventov gymnázií (85 osôb).

 Aktívna politika trhu práce
 
Od januára 2000 do decembra 2000 úrady práce vynaložili na aktívnu politiku trhu práce 1 570 444 tis. Sk, z toho 369 053 tis. Sk z finančných prostriedkov Národného úradu práce.  V porovnaní s rovnakým obdobím roku 1999 je to viac o 231 % v dôsledku účelovej dotácie zo štátneho rozpočtu, ktorá predstavovala 1 201 391 tis. Sk a bola čerpaná na podporu dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných (ďalej len „APTP“).  Tento nový nástroj aktívnej politiky trhu práce je v ďalšom bližšie analyzovaný.

Vývoj príjmov a výdavkov na politiku trhu práce (v tis. Sk)
 
 	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001*)	
Výdavky spolu	6 080 559	7 353 506	7 088 593	7 773 826	7 766 302	7 752 873	1 546 920	
- Pasívna politika	2 181 452	3 063 132	3 989 901	5 484 686	7 292 270	6 182 429	1 378 171	
   - Podpora v nezam.	 
1 600 739	 
1 923 888	 
2 803 513	 
3 927 123	 
5 338 155	 
4 412 902	
990 975	
- Aktívna politika	3 899 107	4 290 374	3 098 692	2 289 140	474 032 	1 570 444	168 749	
   - Rekvalifikácie	164 167	200 803	257 563	166 955	73 658	62 059	7 843	
   - Podp. prac. miest	3 614 130	4 001 372	2 666 248	1 996 583	 296 580	1 356 458	140 015	
z toho na DVPPMDN	 .	 .	 .	 .	 .	1 201 391	107 561	
   - ZPS	120 810	88 199	174 881	125 602	103 794	151 927	20 891	
Výber príspevkov	6 183 318	7 156 786	7 536 326	8 030 103	7 936 818	8 446 088	1 994 433	
                *) údaje za obdobie: od začiatku roku 2001 do 31. marca 2001   
Zdroj : NÚP
 
V rámci čerpania prostriedkov na APTP v roku 2000 boli financované :
•	záväzky z dohôd uzatvorených k 31. 12. 1996 v rozsahu 7 977 tis. Sk,
•	záväzky z dohôd uzatvorených k 1. 1. 1997 v zmysle zákona NR SR                 č. 387/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov v rozsahu 1 562 467 tis. Sk,
 
Z uvedenej tabuľky je zrejmé, že v období 1995 - 2000 bolo najmenej finančných prostriedkov z Národného úradu práce na APTP vynaložených práve v rokoch 1999 a 2000, kedy miera evidovanej nezamestnanosti dosahovala najvyššie hodnoty a najviac výdavkov na APTP bolo čerpaných práve v roku 1996, kedy bola za celé sledované obdobie najnižšia nezamestnanosť. Tieto skutočnosti poukazujú, že podpora APTP výrazne vplýva na celkovú zamestnanosť a je s ňou v priamej závislosti.
 
V roku 2000 bolo celkovo 72 536 pracovných miest, na ktoré boli dohodnuté príspevky v celkovej výške takmer 1 578 mil. Sk. Zo zdrojov Národného úradu práce bolo vytvorených a obsadených 6 910 dohodnutých pracovných miest, z ktorých  52 % tvorili pracovné miesta, na ktoré boli umiestnení občania so zmenenou pracovnou schopnosťou.
 
Dohodnuté pracovné miesta u zamestnávateľa boli vytvárané v prevažnej miere tak, aby bola zabezpečená úspora výdavkov na výplatu podpory v nezamestnanosti a poistné platené Národným úradom práce  za poberateľov podpory v nezamestnanosti. Takouto formou do novembra 2000 bolo vytvorených 866 pracovných miest, na ktoré budú poskytnuté príspevky vo výške 20132 tis. Sk, pričom bude zabezpečená úspora výdavkov vo výške 26 461 tis. Sk.
  
 	 	Počet	Z toho umiestnených	 
Celkové	 
Priemerný	
 	Para-graf *)
 
 	 vytvore-ných / udržaných miest	dlhodobo EN
 	 absol-ventov
 	 ZPS
 
 	 dohodnuté príspevky
 
 	 príspevok na 1 PM

1	2	3	4	5	6	7	8	
Vytvorené pracovné miesta (PM):	
PM na samozamestnanie	88	113	48	2	29	7 491 800	66 299	
PM u zamestnávateľa	89	1015	32	70	36	29853422	29 412	
PM pre absolventov 
 a mladistvých	90	2	 	2	0	149 040	74 520	
Verejnoprospešné PM	91	2 027	672	90	939	86 251 740	42 551	
Osobitné PM	92	3	3	0	3	182 892	60 964	
PM na dobu určitú	93	35	35	0	20	1 736 200	49 606	
PM v chránených dielňach	107,108	790	 	 	790	115 025 491	145 602	
Udržané PM: 	
Prevádzkové náklady      PM   v chránen. dieľňach	110	1 840	 	 	1 840	35 583 653	19 339	
Podnik.projekt zamest-nanosti (udržanie PM)	95	1 085	 	 	 	16 231 000	14 959	
Spolu podporované 
zo zdrojov NÚP	 	6 910	790	164	3 657	292 505 238	42 331	
DVPPMDN	91a	65 626	65 626	0	2 111	1 286 162 331	19 598	
SPOLU podporované 
zo zdrojov NÚP a ŠR	 	      72 536	66 416	164	5 768	1 578 667 569	21 764	
Prameň: NÚP
*) Uvedené paragrafy sú v zmysle zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov

V roku 2000 rekvalifikácia tradične patrila medzi najvyužívanejšie nástroje APTP, aj napriek tomu, že počet záujemcov o rekvalifikáciu, ktorý predstavoval 14 749 osôb, bol nižší o 2 420 osôb ako v roku 1999. Rekvalifikáciu v roku 2000 začalo 5 622 evidovaných nezamestnaných a v tom istom roku skončilo 5 293 osôb. Po absolvovaní rekvalifikácie sa v sledovanom roku umiestnilo 1682 osôb, pričom najviac 27.9 % sa ich zamestnalo do troch mesiacoch po rekvalifikácii. Na rekvalifikáciu bolo z prostriedkov Národného úradu práce vyčerpaných 62 059 tis. Sk, čo predstavuje v porovnaní s rokom 1999 pokles o - 15,7 %.
 
Výrazné zníženie miery evidovanej nezamestnanosti od 1. augusta 2000 do značnej miery ovplyvnilo vytváranie dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaného (ďalej len „DVPPMDN“) v zmysle § 91a  ods. 1 zákona NR SR   č.387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 245/2000 Z. z. dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta pre dlhodobo nezamestnaného. Realizácia projektu  DVPPMDN priaznivý dopad nielen na nezamestnanosť ale aj na zmiernenie poklesu zamestnanosti v roku 2000. Od konca augusta 2000 do konca decembra 2000 bolo takto vytvorených 65 626 dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest, na ktoré bolo umiestnených 67 301 dlhodobo evidovaných nezamestnaných, ktorí predstavovali 2,5 % z celkového počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva v roku 2000. Na podporu uvedených dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest bolo zo štátneho rozpočtu dohodnutých celkovo 1,3 mld. Sk. 

c)  Prírastky ekonomicky aktívneho obyvateľstva

Nadväzne na demografický vývoj obyvateľov aj v roku 2000 bol zaznamenaný ďalší rast ekonomicky aktívnych obyvateľov. Podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl bolo v roku 2000 v SR priemerne 2 608,2 tis. ekonomicky aktívnych obyvateľov5). V porovnaní s rokom 1999 bol v SR ich počet vyšší o 35,2 tis. osôb, t.r. o 1,4 % a za obdobie 1995 – 2000 vzrástol priemerný počet ekonomicky aktívnych obyvateľov o 137,7 tis. t.j. o 5,6 %. Pričom obyvateľstvo v produktívnom veku vzrástlo za obdobie 1994 – 1999 o 5,2 %. Celkové prírastky obyvateľov v produktívnom veku , ktoré ovplyvnili celkové tendencie vo vývoji ekonomicky aktívnych obyvateľov sa odrazili v roku 1996 v raste zamestnanosti a v rokoch 1997 – 2000, vzhľadom na znížený dopyt po pracovnej sile, sa premietli do rastu nezamestnaných.

Z ekonomicky aktívneho obyvateľstva tvorili pracujúci vrátane príslušníkov ozbrojených zložiek 81,4 % a nezamestnaní 18,6 %.

Priemerná miera ekonomickej aktivity obyvateľov dosahovala v roku 2000 úroveň 60,3 % a v porovnaní s rokom 1995  vzrástla o 0,5 percentuálneho bodu a medziročne o 0,3 percentuálneho bodu.

Mimo trhu práce (priemerný počet ekonomicky neaktívneho obyvateľstva vo veku od 15 rokov) bolo v roku 2000 v priemere 1 721,1 tis. osôb, čo je o 2,6 tis. osôb (0,2 %) viac ako v roku 1999 a o 61,4 tis. osôb (3,7 %) viac ako v roku 1995. Medziročne sa zvýšil najmä počet osôb, ktoré nechcú (nepotrebujú) pracovať o 69,8 %, t.j. o 3 tis. osôb. Vzrástol aj počet dôchodcov o 23,1 tis. osôb t.j. 2,2 % a študentov a učňov o 17,9 tis osôb t.j. o 4,3 %. Najpočetnejšou skupinou v rámci neaktívneho obyvateľstva boli dôchodcovia 62,1 %. Študenti a učni tvorili 25,3 %, osoby v domácnostiach 5,4 %, osoby na ďalšej materskej dovolenke 3,3 %, odradení (neveria, že by si našli prácu) 0,6 % a práceneschopné obyvateľstvo 2,4 %.

Predchádzajúci vývoj a prognózy vývoja jednotlivých segmentov ponuky práce determinujú i odhad budúceho vývoja celkového počtu ekonomicky aktívnych osôb do roku 2006.

Pri tomto odhade sme vychádzali z údajov Výberového zisťovania pracovných síl za obdobie 1994 – I. štvrťrok 2000.

Za uvedeného predpokladu bude vývoj celkového počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov do roka 2006 nasledovný:

Prognóza vývoja počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov do roku 2006 v tis. osobách

	Priemerný počet ekonomicky aktívnych obyvateľov spolu (v tis. osobách)	
Veková	Rok	
skupina	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	
	skutočnosť	Prognóza	
Spolu	2 573,0	2 610,0	2 637,0	2 660,0	2 679,0	2 696,0	2 711,0	2 723,0	
v tom
15-19
20-24
25-29
30-34
35-39
40-44
45-49
50-54
55-59
60-64
65 a viac	
111,0
336,0
334,0
334,0
359,0
387,0
357,0
234,0
98,0
15,0
8,0	
95,0
342,0
353,0
331,0
361,0
386,0
370,0
249,0
101,0
14,0
8,0	
95,0
340,0
367,0
330,0
358,0
380,0
376,0
267,0
101,0
15,0
8,0	
93,0
336,0
381,0
334,0
354,0
372,0
379,0
285,0
103,0
15,0
8,0	
92,0
332,0
391,0
344,0
350,0
363,0
379,0
296,0
109,0
15,0
8,0	
90,0
327,0
397,0
359,0
342,0
360,0
377,0
305,0
115,0
16,0
8,0	
88,0
321,0
400,0
376,0
338,0
360,0
370,0
313,0
121,0
16,0
8,0	
85,0
318,0
398,0
391,0
337,0
358,0
364,0
318,0
130,0
16,0
8,0	

Prameň: ŠÚ SR: VZPS
	Projekcia vývoja obyvateľstva do roku 2015 (nízky variant)
	MPSVR SR: odhad vývoja ekonomicky aktívnych obyvateľov

Okrem nových absolventov škôl, ktorí budú vstupovať na trh práce, bude  ponuku práce ovplyvňovať aj znižovanie úbytkov zamestnaných osôb z radov ekonomicky aktívnych osôb, ktoré vstúpia do dôchodkového veku (bez zohľadnenia prípadného predĺženia veku odchodu do starobného dôchodku.

	Prognóza celkovej štruktúry ekonomicky aktívnych osôb je uvedená v nasledujúcej tabuľke.

Prognóza štruktúry ekonomicky aktívnych obyvateľov do roku 2006

	Priemerný počet ekonomicky aktívnych obyvateľov spolu (v tis. osobách)	
Veková skupina	Rok	
	Skutočnosť	Prognóza	
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	
Spolu	2 573,0	2 610,0	2 637,0	2 660,0	2 679,0	2 696,0	2 711,0	2 723,0	
v tom
v produktívnom veku
muži 15-60 roční
ženy 15-54 ročné
v poproduktívnom veku
muži 60 + roční
ženy 54 + ročné	
2 526,0
1 398,0
1 128,0
47,0
17,0
30,0	
2 562,0
1 410,0
1 152,0
48,0
16,0
32,0	
2 589,0
1 426,0
1 163,0
48,0
16,0
32,0	
2 611,0
1 439,0
1 172,0
49,0
16,0
33,0	
2 628,0
1 452,0
1 176,0
51,0
17,0
34,0	
2 644,0
1 463,0
1 181,0
52,0
16,0
36,0	
2 657,0
1 473,0
1 184,0
54,0
17,0
37,0	
2 667,0
1 482,0
1 185,0
56,0
17,0
39,0	

Prameň:	ŠÚ SR: 	VZPS
		Projekcia vývoja obyvateľstva do roka 2015 (nízky variant)
		MPSVR SR: odhad vývoja ekonomicky aktívnych obyvateľov a miery ekonomickej aktivity obyvateľov

	V období 2001 – 2006 budú na Slovensku ročné prírastky ekonomicky aktívnych obyvateľov v tis. osobách nasledovné:

Prognóza vývoja medziročných prírastkov ekonomicky aktívnych obyvateľov do roku 2006
Rok	Medziročné prírastky ekonomicky aktívnych obyvateľov	Podiel prir. EA v prod.v.   z celk.
prir. EA v  %	
	absolútna v tis. osobách	v %		
	celkom	v prod. veku	celkom	v prod. veku		
2001	27,0	27,0	1,03	1,05	100,0	
2002	23,0	22,0	0,87	0,85	95,7	
2003	19,0	17,0	0,71	0,65	89,5	
2004	17,0	16,0	0,63	0,61	94,1	
2005	15,0	13,0	0,56	0,49	86,7	
2006	12,0	10,0	0,44	0,38	83,3	

Prameň: Vlastné výpočty MPSVR SR

	Z uvedených údajov o vývoji počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov vyplýva, že Slovensko zaujíma popredné miesto v dynamike rastu ekonomicky aktívneho obyvateľstva medzi transformujúcimi sa krajinami. Vzhľadom na to, že tomuto rastu ponuky práce nebude zodpovedať rast dopytu po práci treba konštatovať, že problém vysokej miery nezamestnanosti bude pravdepodobne najzávažnejším sociálno-ekonomickým  problémom SR v tomto desaťročí. Toto konštatovanie potvrdzuje i následná predikcia vývoja miery nezamestnanosti do roku 2006.

Predikcia vývoja celkovej zamestnanosti,  nezamestnanosti a miery nezamestnanosti

Rok	Ekonomicky
aktívne obyvateľstvo
(ponuka práce)	Celková
zamestnanosť
(dopyt po práci)	Počet
nezamestnaných	Miera
nezamestnanosti
v %	
Optimistický variant	
2000	2 610	2 120	490	19,1	
2001	2 637	2 132	505	19,3	
2002	2 660	2 140	520	19,7	
2003	2 679	2 165	514	19,3	
2004	2 696	2 200	496	18,5	
2005	2 711	2 234	477	17,7	
2006	2 723	2 270	453	16,7	
Pesimistický variant	
2000	2 610	2 120	490	19,1	
2001	2 637	2 119	518	19,8	
2002	2 660	2 095	565	21,4	
2003	2 679	2 112	567	21,3	
2004	2 696	2 134	562	21,0	
2005	2 711	2 155	558	20,6	
2006	2 723	2 178	545	20,1	
Prameň: Prognóza vývoja zamestnanosti a nezamestnanosti do roku 2006, 
               ÚSSE SAV, MPSVR SR, Bratislava, február 2001

d) Národný plán zamestnanosti

	Dosiahnutie zásadného obratu vo vývoji zamestnanosti musí byť naďalej „najvyššou prioritou priorít“ v stratégii zamestnanosti na Slovensku, a preto na jej realizáciu je potrebné vytvoriť priaznivejšie legislatívne i vecné podmienky.

Stratégia zamestnanosti SR sa doposiaľ sa realizuje v súlade s európskou stratégiou zamestnanosti prostredníctvom  stabilizácie a postupného zvyšovania tempa ekonomického rastu a vytváraním širšej ponuky nových pracovných miest, najmä podporovaných (verejnoprospešné práce pre dlhodobo nezamestnaných, program podpory zamestnania mladých ľudí).

Ekonomický rast  je hlavnou podmienkou vzniku nových pracovných miest.  Preto sa celospoločenským cieľom musí stať neustále zvyšovanie  potenciálu ekonomického rozvoja, najmä vytváraním nových podnikov a reštrukturalizáciou existujúcich podnikov i podporu vstupu priamych zahraničných investícií, s hlavným dôrazom na malé a stredné podniky a prostredníctvom nových technológií a informačných spoločností.

Na vytvorenie podmienok oživenia ekonomiky je potrebné hľadať spôsob ako znížiť celkové daňové zaťaženie a odvodové zaťaženie zamestnávateľov.

Zlepšiť ekonomický rast a  rozšíriť ponuku pracovných miest pomôže i podpora vyjednaného zníženia pracovného času, ktorý je považovaný za modernizačného činiteľa podnikov  a za činiteľa vytvárania pracovných miest a tiež zníženie odvodového zaťaženia najmä nekvalifikovaných zamestnancov.

V súvislosti s riešením problému nezamestnanosti je dôležité dosiahnuť celospoločenskú prospešnosť ďalšieho ekonomického rastu (rozvoja), ktorú je možné vyjadriť najmä nasledovnými cieľmi:

-	predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti a boj proti vylúčeniu z trhu práce najmä zavedením individuálnej práce s klientmi úradov práce podporovanej „programami podpory zamestnania mladých ľudí“ a uplatňovaním individuálnej podpory  mladých nezamestnaných do 6 mesiacov a dospelých evidovaných nezamestnaných do 12 mesiacov pri hľadaní zamestnania napr. aj formou individuálnych akčných poradenských plánov nezamestnaných jednotlivcov pod vedením poradcov okresných úradov práce,
-	zvyšovaním podielu prijímaných na vysokoškolské štúdium z príslušného populačného ročníka,
-	zlepšovaním kvality pripravenosti mladých a dospelých  na získanie zamestnania počas celého života, počnúc formálnym školským systémom cez vzdelanie dospelých (pre trh práce) až po podnikové vzdelávanie,
-	posilnením stratégie rovnakých príležitostí pre mužov a ženy s cieľom uľahčiť im hľadanie zamestnania, resp. prístup na trh práce.

   Každý z týchto cieľov stratégie zamestnanosti má svoje východisko i v princípoch v oblasti politiky zamestnanosti, ktoré boli prijaté na Luxemburskom summite a rozvinuté na ďalších summitoch Európskej únie k európskej stratégii zamestnanosti.
 
  Nadväzne na uvedené a vzhľadom na to, že SR má záujem už počas prípravného obdobia na vstup do EÚ sa v maximálnej miere priblížiť k realizácii európskej stratégie zamestnanosti, boli uznesením vlády SR č. 1036/1999 vládou SR schválené rámcové opatrenia Národného plánu zamestnanosti. Uznesením vlády SR č. 908 zo dňa 8. novembra 2000 vláda SR schválila Národný plán zamestnanosti (Rozpracované opatrenia).

Z vecného hľadiska boli opatrenia Národného plánu zamestnanosti vypracované podľa „Zásad zamestnanosti na rok 1998“ prijatých Radou Európskej únie rozčlenených do štyroch pilierov, a to zlepšenie zamestnateľnosti, rozvoj podnikania, podpora prispôsobivosti podnikov a ich zamestnancov, posilnenie politík rovnakých príležitostí, resp. posilnenie rovnakých príležitostí pre rovnoprávne postavenie mužov a žien. Štruktúra štyroch pilierov bola zachovaná i v zásadách zamestnanosti na rok 1999, 2000 a 2001.

Národný plán zamestnanosti schválený uznesením vlády SR č. 908/2000 zohľadňoval stav na trhu práce v čase jeho rozpracovania. 

Národný plán zamestnanosti reaguje i na závery Lisabonského summitu k zamestnanosti, ktoré sa koncentrovali na:

-	prípravu prechodu k vedomostne založenej ekonomike a spoločnosti prostredníctvom lepšej politiky pre informačnú spoločnosť, výskum a vývoj, ako aj posunom procesu štrukturálnych reforiem pre konkurencieschopnosť a inovácie a skompletovaním vnútorného trhu,
-	 modernizovanie Európskeho sociálneho fondu, investovanie do ľudí a boj proti sociálnemu vylúčeniu,
-	udržanie zdravého ekonomického vývoja a priaznivých tendencií rastu, aplikovanie primeranej makroekonomickej politiky.

Metodika pre vypracovanie  národných plánov zamestnanosti odporučená EK sa opiera o štyri základné piliere programového riešenia a prístupov. Táto metodika a štruktúra bola uplatnená i v našom Národnom pláne zamestnanosti. Rozpracované opatrenia Národného plánu zamestnanosti pritom plne rešpektujú  prípravu Slovenskej republiky v oblasti vecnej i legislatívnej aproximácie politiky zamestnanosti na vstup do Európskej únie.

Národný plán zamestnanosti v rámci I. piliera Zlepšenie zamestnateľnosti obsahuje 18 opatrení, v rámci II. piliera Rozvoj podnikania 8 opatrení, III. pilier Podpora prispôsobivosti podnikov a ich zamestnancov 2 opatrenia, IV. pilier Posilnenie politík rovnakých príležitostí 6 opatrení. Úplné znenie Národného plánu zamestnanosti je prílohou č. 1 tohto materiálu.

Národný plán zamestnanosti bol pre rok 2001 konkretizovaný o do Priorít politiky trhu práce na rok 2001. Priority politiky trhu práce na rok 2001 boli vyhlásené ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR dňa 14. 3. 2001 . Následne boli zaslané na využitie všetkým ministrom, predsedom ústredných orgánov štátnej správy, prednostom krajských úradov, prezidentovi Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení SR, prezidentovi Konfederácie odborových zväzov SR, prezidentovi Fondu národného majetku SR a na zabezpečenie ich realizácie generálnemu riaditeľovi Národného úradu práce, členom Predstavenstva  Národného úradu práce a členom dozornej rady Národného úradu práce. Priority politiky trhu práce na rok 2001 boli vypracované i na základe návrhu predloženého Národným úradom práce  a sú prílohou č. 2 tohto materiálu.

2.	Spôsob a doterajší postup priebežného hodnotenia realizácie opatrení Národného            plánu zamestnanosti

Uznesením vlády SR č. 908/2000 bola prijatá zásada, že stav plnenia Rozpracovaných opatrení Národného plánu zamestnanosti sa bude vyhodnocovať raz ročne. Vzhľadom na súlad s termínom pre členské štáty EÚ na predkladanie správ o uplatňovaní „Zásad zamestnanosti na príslušný rok“ Rade Európskej únie a Európskej komisii, ktorým je jún nasledujúceho kalendárneho roka, sa Správa o plnení opatrení Národného plánu zamestnanosti predloží na rokovanie vlády SR po prvýkrát do konca júna 2001.

S cieľom zabezpečiť jednotný postup pri hodnotení plnenia jednotlivých opatrení Národného plánu zamestnanosti gestorskými a spolupracujúcimi subjektami zodpovednými za ich splnenie vláda SR citovaným uznesením č. 908/2000 schválila osnovu povinnej štruktúry hodnotenia každého opatrenia. Táto osnova je súčasťou Národného plánu zamestnanosti ako jeho príloha č. 3. Zároveň je prílohou č. 3 tohto materiálu.

Na zabezpečenie plynulého plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  vypracovalo „Realizačný projekt priebežnej kontroly plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti“ (príloha č. 4) a listom ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR zo dňa 30. novembra 2000 ho zaslalo 38 subjektom, všetkým krajským úradom, okresným úradom, krajským úradom práce a okresným úradom práce, t.j. gestorom za splnenie jednotlivých opatrení a spolupracujúcim subjektom pri plnení jednotlivých opatrení Národného plánu zamestnanosti s požiadavkou, aby pri priebežnom hodnotení plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti postupovali podľa tohto „Realizačného projektu“.

Zámerom uvedeného realizačného projektu bolo zabezpečiť mesačné sledovanie stavu plnenia každého opatrenia Národného plánu zamestnanosti počnúc stavom za mesiac november 2000. 

Postup podľa Realizačného  projektu však tak gestorské ako ani spolupracujúce subjekty pri plnení opatrení Národného plánu zamestnanosti nedodržiavali, a to ani čo sa týka mesačného odpočtu stavu plnenia opatrení, ani štruktúry správy o stave plnenia opatrení ku koncu príslušného mesiaca, resp. vôbec, s poukazovaním na to, že Realizačný projekt priebežnej kontroly plnenia opatrení  Národného plánu zamestnanosti je nad rámce povinnosti rezortov vyplývajúcich z uznesenia vlády SR č. 908 z 8. novembra 2000 k Národnému plánu zamestnanosti (Ministerstvo hospodárstva SR).

Preto na základe zistenia uvedeného stavu ku koncu januára 2001 a v snahe dosiahnuť zámer, aby sa mesačne sledovalo plnenie jednotlivých opatrení Národného plánu zamestnanosti boli zo zamestnancov odboru politiky zamestnanosti a dozoru určení   Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR gestori za MPSVR SR na sledovanie vykonávania mesačného odpočtu plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti. Zároveň minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR svojim listom zo dňa 2. februára 2001 požiadal ministrov a vedúcich predstaviteľov ostatných subjektov podieľajúcich sa na realizácii plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti, aby mu oznámili meno kontaktného zamestnanca ich organizácie, ktorého poverujú koordináciou zabezpečenia plnenia opatrení Národného plánu zamestnanosti. 

Na základe tohto opatrenia ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR určení gestori z MPSVR SR v spolupráci s koordinátormi z ostatných subjektov v súčasnom období spoločne vyhodnocujú plnenie jednotlivých opatrení Národného plánu zamestnanosti so stavom plnenia k 31. marcu 2001 a dbajú na to, aby bola dodržaná  štruktúra správy o plnení jednotlivých opatrení v určenom rozsahu. Na základe týchto čiastkových podkladov MPSVR SR spracuje súhrnnú správu o plnení opatrení Národného plánu zamestnanosti a predloží ju do konca júna 2001 na rokovanie vlády SR tak, ako mu to uložila vláda SR v bode B.5 svojho uznesenia č. 908 z 8. novembra 2000 k Národnému plánu zamestnanosti. 

3.  Finančné zabezpečenie realizácie opatrení Národného plánu zamestnanosti

	V roku 2000 bolo na realizáciu opatrenia č. 16 v prvom pilieri Národného plánu zamestnanosti zo štátneho rozpočtu SR použitých 1,2 mld. Sk na financovanie programu verejnoprospešných práce pre dlhodobo nezamestnaných.

	V roku 2001 je na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti vyčlenených zo štátneho rozpočtu v rozpočtovej kapitole MPSVR SR 1,5 mld. Sk na program verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných (opatrenie I./16),  50 mil. Sk na program podpory zamestnania mladých ľudí a 50 mil. Sk na program individualizovanej práce s nezamestnanými (opatrenie I/8).
	Požiadavky na uvedené aktivity MPSVR SR predložilo na základe rámcových opatrení Národného plánu zamestnanosti schválených ako súčasť Koncepcie politiky zamestnanosti uznesením vlády SR č. 1036/1999 k tejto Koncepcii. 

V rozpočtových kapitolách ostatných rezortov doposiaľ neboli vyčlenené finančné prostriedky osobitne určené na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti. V štátnom rozpočte na rok 2001 to nebolo možné aj z toho dôvodu, že príprava a schvaľovanie návrhu štátneho rozpočtu na rok 2001 vo vláde SR  predstihovalo schválenie Národného plánu zamestnanosti vládou SR.

Potrebu finančných prostriedkov na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti v čase jeho predkladania na rokovanie vlády SR, t.j. v septembri 2000 odhadlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR rámcovo na vyše 20 mld. Sk ročne. V tejto sume boli zahrnuté zdroje Národného úradu práce, programu PHARE a štátneho rozpočtu v kapitolách ministerstiev a ďalších ústredných orgánov štátnej správy a samosprávy.

Je však potrebné uviesť, že vzhľadom na charakter väčšiny opatrení ich finančnú náročnosť je možné presne vyčísliť až v rámci prác na príprave návrhov na zmeny príslušných právnych predpisov, prípravy programov, projektov a opatrení. Preto v uznesení vlády SR č. 908 z 8. novembra 2000 k Národnému plánu zamestnanosti bola realizátorom jeho opatrení uložená povinnosť každoročne kvantifikovať potrebu finančných prostriedkov na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti a zabezpečiť finančné zdroje ich financovania, vrátania finančných prostriedkov zo zdrojov mimo štátneho rozpočtu.

Na splnenie tejto úlohy vláda SR v bode B.4 svojho uznesenia č. 908/2000 k Národnému plánu zamestnanosti určila termín „každoročne do 30. júna“.

V súvislosti s prechodom na „Programové rozpočtovanie SR“ však Ministerstvo financií SR začalo práce na príprave Návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2002 v oveľa skoršom termíne ako je jún 2001. Preto Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v januári 2001 v stanovisku k Návrhu prístupov na vypracovanie  návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 upozornilo na potrebu zosúladenia termínu na vypracovanie návrhu štátneho rozpočtu za rozpočtové kapitoly jednotlivých ministerstiev s úlohou B.4 z citovaného uznesenia vlády SR č. 908/2000 k Národnému plánu zamestnanosti tak, aby sa zabezpečilo, že jednotlivé rezorty si v rámci návrhu štátneho rozpočtu vo svojich rozpočtových kapitolách uplatnia požiadavky na finančné prostriedky potrebné na  realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti v ich pôsobnosti.

Zároveň minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR vychádzajúc z návrhu prístupov na vypracovanie návrhu štátneho rozpočtu  na rok 2002, prijatého uznesením vlády SR č. 72, ktorý určuje obdobie na prerokovanie návrhu limitov  výdavkov rozpočtových kapitol vo vláde na marec – apríl 2001 a v súvislosti s eliminovaním skutočností, že rozpočtové kapitoly nezahrnú včas výdavky na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti do rozpočtov svojich kapitol, čo by mohlo spôsobiť neplnenie predmetných opatrení, svojim listom zo dňa 15. 3. 2001 požiadal ministrov, vedúcich ostatných orgánov štátnej správy a ďalšie subjekty, aby si včas uplatnili požiadavky na štátny rozpočet v rámci svojich rozpočtových kapitol.

Nadväzne na to požiadal rezorty, aby na Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zaslali informácie, aké požiadavky uplatnili v rámci svojich rozpočtových kapitol a aké finančné požiadavky uplatnili mimo štátneho rozpočtu na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti na príslušný rok v súlade s postupom, ktorý prijala vláda SR, v termíne do 28. 3. 2001. Rezorty tieto požadované informácie k 29. 5. 2001 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky nepredložili.

Návrh východísk štátneho rozpočtu na rok 2001, ktorý vláda SR prerokúvala dňa 23. mája t.r. napriek vyššie uvedenému neobsahoval vládnu prioritu štátneho rozpočtu na rok 2002 „Národný plán zamestnanosti“, resp. jeho opatrenia. Prehľad vládnych priorít štátneho rozpočtu na rok 2002 v časti B. podpora zamestnanosti a podnikania obsahuje sumu 1 mld. Sk na verejnoprospešné práce a podporu zamestnania mladých ľudí.

Preto minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR prijal opatrenia na vypracovanie rozpočtového programu „Národný plán zamestnanosti“. Z návrhu potreby finančných prostriedkov na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti v roku 2002, ktorý bol v tejto súvislosti vypracovaný, vyplýva potreba finančných prostriedkov na tento účel v rozpočtovej kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR 4 mld. Sk. V tejto sume nie je zahrnutá  suma 1 mld. Sk, ktorá je vyčlenená  vo vybraných vládnych prioritách štátneho rozpočtu v rámci návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2002 a nie sú v nej zahrnuté ani finančné prostriedky na realizáciu opatrení Národného plánu zamestnanosti zo zdrojov zahraničnej pomoci.

Vzhľadom na to, že aj napriek písomnému požiadaniu všetky rezorty nepredložili na Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR svoje požiadavky na finančné zabezpečenie realizácie opatrení Národného plánu zamestnanosti v roku 2002 v štruktúre podľa prílohy č. 6 tohto materiálu, bude potrebné, aby tak dodatočne urobili, aby bolo možné komplexne spracovať návrh rozpočtového programu na rok 2002 „ Národný plán zamestnanosti“.