PRÍLOHA 1

ZÁVERY RADY

Katastrofa nebývalého rozsahu

1.	Rada vyjadruje účasť a solidaritu obyvateľstvu postihnutému zemetrasením a vlnou tsunami v Ázii a v Indickom oceáne. Táto katastrofa, ktorá je mimoriadne závažná vzhľadom na veľkosť postihnutého územia a rozsah ľudských a materiálnych strát, zasiahla 12 krajín a priniesla vyše 150 000 mŕtvych, tisícky nezvestných a zranených a milióny tých, ktorí prišli o svoje domovy, alebo sa nemajú kam vrátiť.

2.	Opätovne potvrdzuje solidaritu EÚ v rámci podpory postihnutým štátom a národom a vyjadruje ľútosť nad vysokým počtom obetí katastrofy. V tejto súvislosti členovia Rady vyjadrujú vďaku miestnym orgánom a obyvateľstvu za pomoc postihnutým európskym občanom.

3.	Rada víta nesmiernu veľkodušnosť a solidaritu, ktorú po katastrofe prejavili občania a občianska spoločnosť Európy, ako aj prejavy odhodlania Únie a jej členských štátov čeliť tejto výzve a využiť na to všetky dostupné prostriedky. Pomoc by mala smerovať do najťažšie postihnutých oblastí a k tým, ktorí ju najviac potrebujú, najmä deťom. Práve deťom, ktoré sú zvlášť zraniteľné, sa musí poskytnúť osobitná pomoc prostredníctvom príslušných orgánov OSN, ako je napríklad UNICEF.

4.	Rada zdôrazňuje zodpovednosť národných a regionálnych orgánov dotknutých krajín za identifikáciu potrieb, ako aj za riadenie a rozdeľovanie pomoci a žiada, aby sa pomoc urýchlene poskytla všetkým postihnutým populáciám bez ohľadu na vnútorné konflikty, ktoré existujú v niektorých z týchto krajín.
5.	
Poukazuje na ústrednú úlohu Organizácie Spojených národov pri koordinácii a riadení pomoci obetiam a zdôrazňuje aj osobitný význam spolupráce s OCHA (Úradom OSN na koordináciu humanitárnych záležitostí).

6.	Rada vyjadruje vďaku združeniu ASEAN za jeho rýchlu reakciu a zvolanie osobitného rozšíreného summitu v Jakarte, na ktorej sa mohla Európska únia zúčastniť na najvyššej úrovni. Víta záverečnú deklaráciu zo stretnutia.

Prebiehajúce aktivity

7.	Rada poukazuje na doterajšie úsilie Európskej únie a jej členských štátov v humanitárnej, finančnej aj logistickej oblasti, ako aj na rôzne mechanizmy vytvorené s cieľom koordinovať činnosť Únie, najmä koordináciu humanitárnej pomoci, mechanizmus civilnej ochrany Európskeho spoločenstva a konzulárnu spoluprácu. Oceňuje schopnosť úradu ECHO urýchlene reagovať na situáciu a mobilizovať humanitárnu pomoc.

8.	Zdôrazňuje aj náročnosť koordinácie priamo v teréne a význam prekonávania administratívnych prekážok, najmä tých, s ktorými sa stretávajú mimovládne organizácie.

9.	Rada si vypočula správy Predsedníctva a Komisie, ktorých predstavitelia navštívili niektoré krajiny v regióne už 1. januára. Zástupcovia OSN prítomní na zasadnutí Rady poskytli prehľad potrieb dotknutých krajín a krokov, ktoré treba urobiť na základe výzvy generálneho tajomníka OSN.

10.	Rada poukazuje na úlohu, ktorú najmä v logistickej oblasti plnia vojenské kapacity niektorých členských štátov. V tejto súvislosti generálny tajomník/vysoký predstaviteľ preskúma možnosti lepšej koordinácie vojenských zdrojov prostredníctvom príslušných orgánov, aby ich bolo možné efektívne nasadiť na podporu Úradu OSN na koordináciu humanitárnych záležitostí.

Iniciatívy v oblasti humanitárnej pomoci a pomoc pri odstraňovaní následkov a obnove

11.	Rada zdôrazňuje zásadný význam účinného prechodu od humanitárnej fázy k dlhodobejšej fáze obnovy cez fázu odstraňovania následkov.

12.	Rada zdôrazňuje potrebu primeranej koordinácie všetkých zainteresovaných strán pri hodnotení strednodobých potrieb s cieľom optimalizovať účinnosť a kvalitu pomoci. Zdôrazňuje, že úsilie o obnovu musí vychádzať z národných priorít dotknutých krajín a musí rešpektovať zásadu vlastníctva.

13.	Rada zdôrazňuje, že v oblasti zdravotníctva je nevyhnutné predvídať známe riziká epidémie s cieľom zabrániť ďalším stratám na životoch, a to prostredníctvom dodávok základných potravín, pitnej vody, liekov a očkovacích látok. Rada vyzýva na rýchlu a koordinovanú obnovu verejných zdravotníckych zariadení a kapacít. Poskytovanie starostlivosti na všetkých úrovniach je základným predpokladom úspešnosti prác na obnove v ostatných sektoroch. S týmto zámerom bude Únia aj jej členské štáty podporovať úsilie Svetovej zdravotníckej organizácie.

14.	Rada víta iniciatívu Komisie, ktorej cieľom je prispieť k úsiliu o obnovu postihnutých pobrežných oblastí, aby bolo možné pomôcť rybárskym komunitám.

15.	Rada pripomína, že reakcia Európskej únie a jej členských štátov v podobe humanitárnej pomoci a prvé prognózy prostriedkov na odstraňovanie následkov a na obnovu v súčasnosti predstavujú oficiálnu pomoc vo výške vyše 1,5 miliardy EUR. To je východisko, na ktorého základe Európska únia a jej členské štáty sformulujú svoju pozíciu na darcovskej konferencii v Ženeve, ktorá sa bude konať dňa 11. januára. Solidarita prejavená v snahe čeliť tejto katastrofe však nesmie znamenať, že zabudneme na všeobecné otázky rozvojovej, humanitárnej pomoci a miléniových cieľov, najmä v Afrike, a že sa zredukujú prostriedky, ktoré sú potrebné na tento účel. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť, aby prostriedky uvoľnené v dôsledku nedávnych udalostí boli skutočne oddelené od prostriedkov, ktoré boli už predtým vyčlenené na rozvojové účely. Rada bude pravidelne sledovať čerpanie týchto vyčlenených prostriedkov.

16.	Rada víta rozhodnutie Komisie navrhnúť, aby sa k už vyplateným 23 miliónom EUR pridalo v krátkodobom horizonte 100 miliónov EUR z rozpočtovej rezervy Spoločenstva, čím by sa urýchlene uvoľnili dodatočné finančné zdroje na fázu následnej humanitárnej pomoci a na jej posilnenie. Vyzýva rozpočtový orgán, aby začiatkom budúceho týždňa formálne vypracoval túto dohodu. Víta aj úmysel Komisie navrhnúť, aby sa prostredníctvom príslušných rozpočtových nástrojov uvoľnili finančné zdroje vo výške 350 miliónov EUR na fázu odstraňovania následkov a obnovy v strednodobom aj dlhodobom meradle v rámci prípravy na darcovskú konferenciu v Ženeve dňa 11. januára 2005. Rada podporuje zámer Komisie využiť všetky dostupné interné postupy na čo najrýchlejšiu realizáciu programov pomoci pri obnove.

17.	Vyzýva Komisiu a Európsku investičnú banku, aby pokračovali v práci na príprave zvýhodneného úverového nástroja, „Indian Ocean Tsunami Facility“, až do výšky 1 miliardy EUR.

Dlhodobé aktivity – prevencia rizika, účinnosť humanitárnych zásahov a podporné opatrenia

18.	Medzinárodná pomoc by mala zabezpečiť, že populácie aj vlády budú menej zraniteľné a lepšie pripravené čeliť možným prírodným katastrofám v budúcnosti.

19.	Rada vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy stratégie na posilnenie opatrení na prevenciu, včasné varovanie a pripravenosť na katastrofy, ktorých potrebu signalizujú nedávne udalosti. Rada v tomto duchu pripraví pozíciu na nadchádzajúcu konferenciu v Kobe (Celosvetová konferencia o znižovaní nebezpečia katastrof) (World Conference on Disaster Reduction) a podporuje iniciatívu Nemecka na zorganizovanie medzinárodnej konferencie pod záštitou OSN v priebehu roka 2005.

20.	Rada preskúma aj možné spôsoby zdokonalenia mechanizmu civilnej ochrany a humanitárnej pomoci Európskeho spoločenstva, vrátane analytických kapacít, s prihliadnutím na zásady a osobitnú povahu humanitárnej pomoci. Zdôrazňuje nutnosť posilnenia úlohy OSN v rámci humanitárnych reakcií a príspevku Európskej únie. V tomto duchu žiada Komisiu a kompetentné orgány Rady, aby preskúmali možnosti vybudovania kapacít rýchlej reakcie Európskej únie (štruktúry zabezpečujúcej plánovanie, koordináciu a mobilizáciu zdrojov) s cieľom čeliť katastrofám takého typu, akú sme práve zažili. Rada taktiež požiadala príslušné orgány, aby zvážili vytvorenie Dobrovoľného európskeho zboru pre humanitárnu pomoc (European Voluntary Humanitarian-Aid Corps).

21.	Únia rýchlo vyhodnotí ponaučenie z hľadiska ochrany občanov Európy s cieľom zvýšiť svoju schopnosť reakcie v tejto oblasti. V tomto kontexte Únia preskúma ďalšie spôsoby pomoci občanom, najmä prostredníctvom koordinácie aktivít členských štátov v oblastiach, ako je núdzová pomoc, evakuácia, zásielky potravín a poskytovanie lekárskej starostlivosti.

	Rada sa domnieva, že osobitný význam má posilnenie efektívnosti konzulárnej spolupráce medzi členskými štátmi. Tento faktor sa bude skúmať aj v rámci prípravných prác na zriaďovaní spoločnej vonkajšej služby.

22.	Rada je taktiež pripravená preskúmať ďalšie podporné opatrenia, ako sú napríklad opatrenia na podporu obchodu, ako aj rôzne typy dvojstranného partnerstva. V tomto kontexte vyzýva kompetentné orgány, aby vytvárali twinningové vzťahy medzi regiónmi, mestami a verejnými aj súkromnými zariadeniami, ako sú nemocnice a školy.

23.	Rada berie ne vedomie úmysel členských štátov predĺžiť čas splácania dlhu pre postihnuté krajiny, najmä prostredníctvom moratória na dlhy krajín, ktoré majú záujem zapojiť sa s týmto cieľom do diskusií v rámci Parížskeho klubu. Okrem toho vyhodnotí ekonomické dôsledky katastrofy na zasadnutí rady ECOFIN dňa 18. januára.

24.	Na svojom zasadnutí dňa 31. januára sa Rada vráti k všetkým opatreniam, ktoré plánuje prijať Európska únia a jej členské štáty v strednodobom aj dlhodobom horizonte s cieľom vypracovať operatívny akčný plán Európskej únie.