1.	Projekt

1. Žiadateľ:  Vláda Slovenskej republiky zastúpená Ministerstvom financií SR

	Slovenská republika je vnútrozemský štát v strednej Európe. Súčasná Slovenská republika vznikla rozdelením Českej a Slovenskej federatívnej republiky 1. 1. 1993. Rozlohou 49 036 km2, s počtom obyvateľstva 5 379.455 a hustotou osídlenia 110 obyvateľov/km2 patrí k menším európskym krajinám.

	Slovenská republika má hranice v dĺžke 1391,8 km s piatimi susediacimi štátmi - Rakúskou republikou (91 km), Českou republikou (251,8 km),  Maďarskou  republikou (515 km),  Poľskou republikou (444 km) a Ukrajinou (90 km).  

	Správne rozdelenie štátu zahŕňa 8 krajov, 8 vyšších územných celkov (ďalej len VÚC), 79 okresov a 2879 obcí. Hlavným mestom Slovenskej republiky je Bratislava s počtom  obyvateľov 449.547. Bratislava je zároveň sídlom Bratislavského kraja /599.015 obyvateľov/. Bratislava je najväčším mestom Slovenskej republiky, je kultúrnym, politickým a ekonomickým centrom štátu. Geografická poloha Bratislavy je na európskom veľtoku Dunaja, významnej európskej dopravnej spojnici, v blízkosti hraníc s Rakúskom a Maďarskom, tvorí trojuholník veľkomiest Bratislava – Viedeň – Budapešť.
	
Slovenská republika sa stala členským štátom Rady Európy 30.6.1993.

Model verejnej správy na Slovensku tvoria od roku 1990 dve základné zložky – štátna správa a samospráva, ktoré fungujú organizačne a kompetenčne oddelene a relatívne samostatne (duálny model verejnej správy). Reforma verejnej správy, ktorá sa uskutočňuje od roku 1990 pokračovala zmenou štruktúry orgánov miestnej štátnej správy, keď bolo v roku 1996 zriadených z pôvodného počtu 38 okresných úradov a 120 obvodných úradov miestnej štátnej správy 8 krajských a 79 okresných úradov miestnej štátnej správy. Rozsahom pôsobnosti krajské a okresné úrady zabezpečujú viacodvetvový výkon štátnej správy a sú budované tak, že ich kompetencie sú v horizontálnej línii jednotné. Rovnovážne postavenie samosprávy v duálnom modeli nebolo v rokoch 1994 až 1998 dosiahnuté, pretože  neboli konštituované regionálne samosprávy a tým ani nemohlo dôjsť k decentralizácii právomocí zo štátnej správy na regionálne samosprávy.

Ústavou Slovenskej republiky predpokladaná štruktúra územnej samosprávy, ktorú  tvoria obec a vyšší územný celok bola vykonaná v roku 2001 konštituovaním orgánov samosprávy vyšších územných celkov v počte 8 totožných z hľadiska územnosprávneho členenia s územnými obvodmi krajských úradov.

Rozhodujúce kompetencie verejnej správy vykonávali do roku 1990 orgány štátnej správy, patria k nim najmä všeobecné verejné služby, obrana, verejný poriadok a bezpečnosť, školstvo, zdravotníctvo, sociálne zabezpečenie a starostlivosť, poľnohospodárstvo, lesníctvo, baníctvo, doprava a komunikácie a ostatné ekonomické záležitosti.

Od roku 1990 sa rozdelili kompetencie v oblasti všeobecných verejných služieb, sociálnej starostlivosti, bytovej výstavby a vybavenosti obcí, rekreačných, kultúrnych a náboženských záležitostí, dopravy a komunikácií medzi orgány štátnej správy a samosprávy, t.j. ide o delené kompetencie.
Reforma verejnej správy a fiškálna decentralizácia

Pokračovanie reformy verejnej správy a decentralizácia a demokratizácia verejných financií bolo jedným z rozhodujúcich cieľov vládneho programu na roky 1998 až 2002. V uvedenom období do roku 2001 sa formulovala stratégia a koncepcia reformy a prebiehala príprava príslušných legislatívnych predpisov, ktoré boli prijaté v II. polroku 2001. Realizácia reformy sa začala uskutočňovať od 1. januára 2002. Rozhodujúcim reformným krokom v tomto smere je najmä vytvorenie regionálnej úrovne územnej samosprávy, prenos kompetencií z orgánov štátu na územnú samosprávu (obce a samosprávne kraje) a decentralizácia financií.

Zákonom o samospráve vyšších územných celkov sa zriadilo 8 samosprávnych krajov, ktorých územie a sídla sú totožné s územím a sídlami krajských úradov štátnej správy. Samosprávny kraj je právnická osoba, ktorá za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodári s vlastným majetkom a vlastnými príjmami, zabezpečuje práva a záujmy svojich obyvateľov. Orgánmi samosprávy volenými v priamych voľbách sú predseda samosprávneho kraja a zastupiteľstvo zložené z poslancov samosprávneho kraja.

K základným kompetenciám samosprávneho kraja patrí najmä:

-	zabezpečovať tvorbu a plnenie programu sociálneho, ekonomického a kultúrneho   
rozvoja územia samosprávneho kraja;

-	vykonávať plánovacie činnosti týkajúce sa územia samosprávneho kraja; obstarávať
prerokúvať a schvaľovať územnoplánovacie podklady samosprávneho kraja   
a územné plány regiónov;

-	účelne využívať miestne ľudské, prírodné a iné zdroje;

-	vykonávať vlastnú investičnú činnosť a podnikateľskú činnosť v záujme zabezpečenia potrieb obyvateľov samosprávneho kraja a rozvoja samosprávneho kraja;

-	zakladať, zriaďovať, zrušovať a kontrolovať svoje rozpočtové a príspevkové    
organizácie a iné právnické osoby podľa osobitných predpisov;

-	podieľať sa na tvorbe a ochrane životného prostredia;

-	utvárať predpoklady na optimálne usporiadanie vzájomných vzťahov sídelných útvarov ostatných prvkov svojho územia;

-	zabezpečovať úlohy na úseku dopravy, pozemných komunikácií;

-	utvárať podmienky na rozvoj výchovy a vzdelávania, najmä v stredných školách a na rozvoj ďalšieho vzdelávania;

-	koordinovať rozvoj cestovného ruchu;

-	koordinovať rozvoj telesnej kultúry a starostlivosť o deti a mládež;

-	spolupracovať s obcami pri tvorbe programov sociálneho a ekonomického rozvoja obcí;

-	podieľať sa na riešení problémov, ktoré sa týkajú viacerých obcí na území samosprávneho kraja;

-	rozvíjať spoluprácu s územnými celkami a s orgánmi iných štátov;

-	vykonávať ďalšie pôsobnosti ustanovené osobitnými zákonmi.

Konkrétne právomoci v jednotlivých administratívnych činnostiach a hospodársko-riadiacich funkciách, ktoré prechádzajú z orgánov štátnej správy (ministerstvá, krajské a okresné úrady štátnej správy), sú definované v osobitnom zákone č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky. Tento zákon súčasne určuje, ktoré právomoci budú obce a vyššie územné celky (samosprávne kraje) vykonávať vo vlastnej samosprávnej pôsobnosti a tie, ktoré bude vykonávať v režime preneseného výkonu štátnej správy. Zákon ďalej určuje postupný prechod kompetencií k termínom 1. januára 2002, 1. apríla 2002, 1. júla 2002, 1. januára 2003 a k 1. januáru 2004. Ťažiskové kompetencie z hľadiska rozsahu úloh a objemu finančných prostriedkov sú na úseku školstva a sociálnej pomoci, ktoré na obce a samosprávne kraje prechádzajú k 1. 7. 2002 resp. 1.1.2003.

Oneskorené prijatie zákonov podmieňujúcich začatie reformy verejnej správy ovplyvnilo spôsob financovania prenesených úloh v roku 2002. V zákone o štátnom rozpočte na rok 2002 boli tieto úlohy rozpočtované v rozpočtových kapitolách krajských úradov štátnej správy a ako transfery vo forme decentralizačnej dotácie boli poskytované do rozpočtov príslušných obcí a samosprávnych krajov za prenesenou pôsobnosťou. V priebehu roka 2002 k vyššie uvedeným termínom obce a samosprávne kraje uzatvárali s krajskými a okresnými úradmi štátnej správy delimitačné protokoly o prechode majetku, financií a zamestnancov do svojej pôsobnosti. Na základe toho vykonalo Ministerstvo financií príslušné rozpočtové opatrenia a poskytlo obciam a samosprávnym krajom decentralizačnú dotáciu na prefinancovanie prenesených kompetencií. Od roku 2003 sa decentralizačná dotácia rozpočtuje v samostatnej rozpočtovej kapitole štátneho rozpočtu „Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom (samosprávnym krajom)“. 

Proces fiškálnej decentralizácie súvisiaci s realizáciou reformy verejnej správy bude prebiehať etapovite. V prvej etape (minimálne dva rozpočtové roky) sa bude uplatňovať v systéme financovania samospráv poskytovanie účelovej decentralizačnej dotácie tak, aby sa v tomto období vyprofilovala výška potrieb nových samosprávnych subjektov (samosprávne kraje) a vytvorila objektívna základňa pre určenie podielu štátu na financovaní nových úloh územných samospráv na miestnej a regionálnej úrovni.

V druhej etape po vyhodnotení systému financovania prenesených kompetencií sa pristúpi k zavedeniu ďalších foriem financovania samospráv predovšetkým kombináciou vlastných daňových príjmov, podielových daní a neúčelových dotácií.

Od 1.1.2002 sa zriadilo 8 samosprávnych krajov, ktorých územie a sídla sú totožné s územím a sídlami krajských úradov štátnej správy.

2.	Príjemca:        
            
 Krajské úrady v:	    	 Bratislave
                                            Košiciach
                                                Prešove
                                                Nitre
                                                Žiline
                                                Trnave
 Trenčíne

Vyššie územné celky v :         Bratislave
                                                Košiciach
                                                Prešove
                                                Banskej Bystrici
                                                Žiline
                                                Trenčíne

2. OPIS kontextu projektu

1.	Účel projektu

Účelom   predkladaného    projektu   je   vytvorenie    zdrojových   predpokladov    pre 
zabezpečenie realizácie procesu transformácie starostlivosti poskytovanej v podmienkach domovov sociálnych služieb smerovanej do zvýšenia úrovne kvality života klientov, zabezpečenia ich nezávislosti, zúčastnenosti a dôstojnosti.

	Realizačným prostriedkom na naplnenie tohto cieľa je najmä podpora prechodu domovov sociálnych služieb z veľkokapacitných zariadení na zariadenia nízkokapacitné s preferenciou  starostlivosti poskytovanej prechodne na určitý čas (tzv. krátkodobé pobyty s charakterom odľahčovacích služieb pre rodiny s ťažko zdravotnej postihnutým členom). Ďalej ide o podporu služieb poskytovaných v domovoch sociálnych služieb zameraných na realizáciu procesu sociálnej rehabilitácie klientov s konečným cieľom podpory sebestačnosti klienta možnosťou jeho prechodu do prirodzeného rodinného prostredia s podporou poskytovania terénnych sociálnych služieb.

Časť populácie Slovenskej republiky tvoria občania so zdravotným postihnutím, ktorí si nemôžu sami zabezpečiť starostlivosť o svoju osobu, domácnosť, ochranu a uplatňovanie svojich práv a právom chránených záujmov, alebo kontakt so spoločenským prostredím najmä vzhľadom na svoje zdravotné postihnutie. Títo obyvatelia sa ocitli v sociálnej núdzi a potrebujú intervenciu pri zabezpečení základných životných podmienok a pri uplatňovaní svojich práv a právom chránených záujmov. Vzhľadom na potrebu komplexného zabezpečenia starostlivosti ktorú nie je možné alebo účelné zabezpečiť poskytovaním sociálnych služieb v prirodzenom domácom prostredí je možné stav ich sociálnej núdze riešiť poskytovaním sociálnej služby, ktorou je starostlivosť poskytovaná v zariadení sociálnych služieb denne, týždenne, prechodne na určitý čas alebo celoročne. Osobitnú skupinu tvoria občania s duševnými poruchami a poruchami správania, s telesným postihnutím, so zmyslovým  postihnutím alebo s kombináciou týchto postihnutí, ktorým  sa na základe posudku o zdravotnom postihnutí vydaného posudkovým lekárom príslušného orgánu poskytuje starostlivosť v domovoch sociálnych služieb. 

Podmienky pre poskytovanie starostlivosti v domovoch sociálnych služieb sú právne upravené zákonom č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov,  kde popri podmienke zdravotného postihnutia musí byť splnená podmienka nemožnosti poskytnutia inej sociálnej služby alebo dostatočného neriešenia hmotnej núdze alebo sociálnej núdze občana poskytnutím inej sociálnej služby v domácom prostredí. V domove sociálnych služieb nemožno poskytovať starostlivosť občanovi, ktorého zdravotný stav vyžaduje ústavnú zdravotnú starostlivosť v zdravotníckom zariadení.  V rámci rozsahu poskytovanej starostlivosti v domovoch sociálnych služieb sa poskytuje nevyhnutná starostlivosť, ktorou je stravovanie, bývanie a zaopatrenie a ďalšie služby, najmä výchova, poradenstvo, rehabilitačná činnosť, pracovná terapia a kultúrno-záujmovú a rekreačná činnosť. 

V dôsledku nedostatku voľných miest nepokrytého oprávneného dopytu po poskytovaní starostlivosti v zariadeniach pretrváva najväčší počet čakateľov na poskytovanie starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb na poskytovanie starostlivosti celoročne. 

	Dlhodobo uplatňovaná tendencia nezvyšovania výdavkov verejných rozpočtov na oblasť sociálnych služieb má pri narastajúcich cenách výrobkov, tovarov a služieb za následok zanedbanie údržby a opráv objektov zariadení sociálnych služieb, zmrazenie investičnej výstavby a rozvoja infraštruktúry týchto zariadení, čo má za následok znižovanie kvality a dostupnosti poskytovanej starostlivosti.  Je preto potrebné vytvoriť náležité zdrojové predpoklady pre realizáciu zámeru skvalitnenia poskytovanej starostlivosti dôsledne rešpektujúcej základné ľudské práva v ich najširšom ponímaní pri poskytovaní starostlivosti v domove sociálnych služieb.

	Nevyhnutnosť zvýšenia kvality poskytovanej starostlivosti v domovoch sociálnych služieb vyplynula aj zo záverov návštevy Európskeho výboru na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (ďalej len „Výbor CPT“) v SR v dňoch 9. až 18. októbra 2000. Výbor CPT vypracoval Správu o skutočnostiach zistených v priebehu jeho návštevy v zariadeniach sociálnych služieb v zriaďovateľskej pôsobnosti krajských úradov a v odvetvovej pôsobnosti MPSVR SR. Výbor CPT konštatoval, že finančné zdroje sú zjavne neprimerané na zabezpečenie riadnej starostlivosti najmä občanom s duševnými poruchami a poruchami správania.

Súčasná situácia a východiskový stav

Neustály tlak na znižovanie verejných výdavkov a prijímanie reštrikčných opatrení v oblasti ich vynakladania sa prejavujú v rozvoji a kvalite infraštruktúry domovov sociálnych služieb ako aj v nevyvíjaní iniciatív na mobilizáciu zostatkového potenciálu klientov v záujme vytvorenia podmienok pre ich aktívnu účasť a nezávislosť a tým realizovanie transformačnej predstavy sociálnych služieb. Mnohé zariadenia boli vo väčšine prípadov pri ich vzniku umiestnené do budov, ktoré neboli postavené pre účel poskytovania sociálnych služieb a plnia tak funkcie, na ktoré vôbec nie sú určené. Domovy sociálnych služieb v poskytovaní služieb občanom vyžadujúcim zvýšenú zdravotnícku a ošetrovateľskú starostlivosť už roky suplujú špecializované zariadenia – liečebne pre dlhodobo chorých v pokročilom veku, ktoré v niektorých krajoch rezort zdravotníctva vôbec nemá zastúpené. Napriek rôznym stavebným úpravám a prebiehajúcim procesom humanizácie sú mnohé domovy sociálnych služieb stále kapacitne predimenzované a ich priestory nedosahujú ani doporučované minimum 8m² obytnej podlahovej plochy na jedného obyvateľa. Z dôvodu nevyhovujúcej ubytovacej kapacity klienti umiestnení v týchto izbách nemajú dostatočné súkromie a priestor na realizáciu vlastného osobnostného rozvoja. Kvalita služieb je nepriaznivo ovplyvnená často aj zlým technickým vybavením objektu. Nevyhovujúce dispozičné riešenie objektov je obmedzujúcim faktorom aj pre humanizáciu podmienok poskytovanej starostlivosti smerom k rozvoju nezávislosti klientov a ich účasti na pracovnom uplatnení. 

Súčasný stav ubytovacích priestorov nezodpovedá odporúčanému stavebno-technickému normatívu na bývanie pre občanov v kolektívnych zariadeniach. Preto je možné konštatovať zaostávanie existujúcej úrovne a rozsahu poskytovaných sociálnych služieb za potrebami a trendmi. 

2. Ciele projektu

Tento východiskový stav sa premietol do cieľov projektu, ktoré sú zadefinované vo viacerých oblastiach, ktoré možno v koncentrovanej podobe prezentovať ako zabezpečenie zvýšenia kvality poskytovanej starostlivosti v domovoch sociálnych služieb s cieľom zabránenia sociálnemu vylúčeniu občana, garantovania uplatnenia princípu rovnakých príležitostí v spoločnosti s akcentom na sociálnu rehabilitáciu dotknutých osôb. V zariadeniach je potrebné budovať a rozširovať samostatné bývania pre postihnutých klientov,  v rámci požiadavky humanizácie sociálnych služieb. Rozširovať priestory pracovnej rehabilitácie, ubytovacích centier, ktoré napomáhajú zlepšovať fyzický a psychický stav obyvateľov a napomáhajú ich sociálnej rehabilitácii.  

Špecifickými cieľmi projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“ sú:
-	zvýšenie úrovne kvality poskytovanej starostlivosti klientom zameranej najmä na posilnenie aktivizačných programov pre osobnostný rozvoj klienta,
-	sociálna rehabilitácia a pracovná rehabilitácia zameraná na stimuláciu k rozvoju osobnostného a pracovného potenciálu klienta,
-	prechod poskytovanej starostlivosti z celoročnej formy poskytovanej starostlivosti na formu poskytovania starostlivosti dennými stacionármi,
-	prechod spôsobu poskytovanej starostlivosti z „ústavného“ typu na starostlivosť poskytovanú v podmienkach blízkym prirodzenému rodinnému prostrediu,
-	podpora sebestačnosti klienta s vytváraním podmienok pre možnosť jeho prechodu do prirodzeného rodinného prostredia s podporou poskytovania terénnych sociálnych služieb,
-	znižovanie kapacity jestvujúcich zariadení sociálnych služieb s prechodom na starostlivosť poskytovanú v podmienkach malokapacitných zariadení,
-	zvýšenie úrovne materiálno-technického zabezpečenia starostlivosti, ktoré sa prejaví vo zvýšení kvality poskytovanej starostlivosti o klienta.

3. Sociálny aspekt

Druh sociálnej služby

Postavenie, poslanie a úlohy poskytovania starostlivosti v domovoch sociálnych služieb sú zmierniť alebo prekonať sociálnu alebo hmotnú núdzu občana, zabezpečiť integráciu občana do spoločnosti. 

V zmysle zákona  č. 195/98 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov v domove sociálnych služieb pre deti možno poskytovať starostlivosť dieťaťu  s vymedzeným zdravotným postihnutím od narodenia do skončenia povinnej školskej dochádzky alebo do skončenia vzdelania za osobitných podmienok a v prípade ďalšej prípravy na povolanie do skončenia tejto prípravy na povolanie, najdlhšie do 25 rokov veku, v odôvodnených prípadoch aj dlhšie. V domove sociálnych služieb sa poskytuje nevyhnutná starostlivosť, ktorou je stravovanie, bývanie a zaopatrenie. Poskytuje sa ďalšia starostlivosť, ktorou je výchova, poradenstvo, záujmová činnosť, kultúrna činnosť, pracovná terapia, rekreačná činnosť a rehabilitačná činnosť a podieľanie sa na zabezpečovaní vzdelávania a prípravy na povolanie a podieľanie sa na zabezpečovaní prípravy na prácu a zaškolenie.

V domovoch sociálnych služieb pre dospelých možno poskytovať starostlivosť občanovi s telesným postihnutím, duševnými poruchami a poruchami správania, so zmyslovým postihnutím alebo s kombináciou postihnutí v rozsahu poskytovanej starostlivosti ako v domovoch sociálnych služieb pre deti.

V detskom domove možno poskytovať starostlivosť dieťaťu od narodenia do dosiahnutia plnoletosti a ďalej až do osamostatnenia, najdlhšie do 25 rokov veku. Deťom sa v detskom domove poskytuje starostlivosť nahrádzajúca prirodzené rodinné prostredie. Za osamostatnenie na účely zákona o sociálnej pomoci sa považuje zabezpečenie si bývania. V detskom domove sa poskytuje nevyhnutná starostlivosť, ktorou je stravovanie, bývanie a zaopatrenie, zabezpečuje sa výchova, poskytuje liečebno-výchovná starostlivosť, poradenstvo, výchovná starostlivosť rodinám, z ktorých boli deti vyňaté pre zlyhanie výchovnej funkcie rodiny, záujmová činnosť, kultúrna činnosť, rekreačná činnosť.  

Domovy   sociálnych   služieb   a detské   domovy   sa   podieľajú   na   zabezpečovaní 
poskytovania zdravotnej starostlivosti.

4.	Lokalizácia

Mapy a adresy sú uvedené v individuálnych projektoch.

3. SEKTOROVÝ A REGIONÁLNY KONTEXT

Bratislavský kraj
-	leží v západnej časti Slovenska.
Rozloha v km2                                                                                       2 053
Hustota obyvateľstva na 1 km2                                                                292
Počet okresov	                                                                                              8
- Bratislava I až V, Malacky, Pezinok, Senec
Počet obcí                                                                                                   72
	- z toho mestá	                                                                                  7
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu	           				 599 015
- v tom muži                                                                          283 383
             ženy							315 632
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu				308 537
	- v tom muži							155 005
	             ženy							153 532
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva				  51,5 %
Veková štruktúra obyvateľstva
	- predproduktívne       					  14,9 %
- produktívne							  63,0 %
- poproduktívne						  18,9 %
- nezistené	 						    3,2 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001			  5,79 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb
poskytovaná z úrovne
-	samosprávneho kraja                     v 22 zariadeniach sociálnych služieb
-	obcí	                                     v 17 zariadeniach sociálnych služieb
-	príslušného orgánu štátnej správy v 14 zariadeniach sociálnych služieb

Žilinský kraj
-	leží v severozápadnej časti Slovenska.
Rozloha v km2							  6 788
Hustota obyvateľstva na 1 km2					     102
Počet okresov								       11
-	Žilina, Bytča, Čadca, Dolný Kubín, Kysucké Nové Mesto, Liptovský Mikuláš,  
      Martin, Námestovo, Ružomberok, Turčianske Teplice, Tvrdošín
Počet obcí								     315
- z toho mestá							       18
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu				          692 332
- z toho muži						          340 035
             ženy						          352 277
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu			          344 930
	- v tom muži						          181 846
	            ženy						          163 084
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva			            49,8 %
Veková štruktúra obyvateľstva	
	- predproduktívne					            20,4 %
	- produktívne						            62,2 %
	- poproduktívne					            17,0 %
	- nezistené						              0,4 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001	                      16,38 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
-	samosprávneho kraja                     v 35 zariadeniach sociálnych služieb 
-	obce				   v  5 zariadeniach sociálnych služieb
-	príslušného orgánu štátnej správy v 19 zariadeniach sociálnych služieb

Nitriansky kraj
-	leží v juhozápadnej časti Slovenska.
Rozloha v km2							 6 343
Hustota obyvateľstva na 1 km2					    112
Počet okresov								        7
-	Nitra, Komárno, Levice, Nové Zámky, Šaľa, Topoľčany,
Zlaté Moravce
Počet obcí								    350
	- z toho mestá							      15
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu				         713 422
- v tom muži     					         344 738
	 ženy						         368 684
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu			         356 630
	- v tom muži						         188 381
	             ženy						         168 249
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva			           50,0 %
Veková štruktúra obyvateľstva
	- predproduktívne					           17,3 %
	- produktívne						           62,4 %
	- poproduktívne					           19,8 %
	- nezistené 							 0,5 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001	                     23,12 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
	- samosprávneho kraja                     v 33 zariadeniach sociálnych služieb
	- obcí                                                v 10 zariadeniach sociálnych služieb
- príslušného orgánu štátnej správy v 15 zariadeniach sociálnych služieb
	
	Trenčiansky kraj
-	leží na severozápade Slovenska.
Rozloha v km2						            4 502
Hustota obyvateľstva na 1 km2					   134
Počet okresov								       9
-	Trenčín, Bánovce nad Bebravou, Ilava, Myjava,
Nové Mesto nad Váhom, Partizánske, 
Považská Bystrica, Prievidza, Púchov
Počet obcí								   276
	- z toho mestá							     18
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu				        605 582
	- z toho muži						        296 123
		  ženy						        309 459
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu			        303 145
	- z toho muži						        159 433
		  ženy						        143 712
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva			          50,1 %
Veková štruktúra obyvateľstva
	- predproduktívne					          18,0 %
	- produktívne						          62,8 %
	- poproduktívne					          18,8 %
	- nezistené						            0,4 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001 	                     12,70 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
	- samosprávneho kraja	         v 27 zariadeniach sociálnych služieb
	- obcí				         v 19 zariadeniach sociálnych služieb
-	príslušného orgánu štátnej správy v 15 zariadeniach sociálnych služieb

Trnavský kraj
-	leží na západe Slovenska.
Rozloha v km2						            4 148
Hustota obyvateľstva na 1 km2				               133
Počet okresov								       7
-	Trnava, Dunajská Streda, Galanta, Hlohovec,
Piešťany, Senica, Skalica
Počet obcí							               249
	- z toho mestá						                 16
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu				        551 003
	- z toho muži						        268 473
		  ženy						        282 530
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu			        278 958
	- z toho muži						        147 424
		  ženy						        131 534
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva			          50,6 %
Veková štruktúra obyvateľstva
	- predproduktívne					          17,7 %
	- produktívne					          63,5 %
	- poproduktívne					          18,2 %
	- nezistené						            0,6 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001		        15,51 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
	- samosprávneho kraja	          v 20 zariadeniach sociálnych služieb
- obcí				          v 17 zariadeniach sociálnych služieb	     
-	príslušného orgánu štátnej správy v 16 zariadeniach sociálnych služieb

Banskobystrický kraj
-	leží v strednej časti Slovenska.
Rozloha v km2						          9 455 
Hustota obyvateľstva na 1 km2					   70
Počet okresov							               13
-	Banská Bystrica, Banská Štiavnica, Brezno, Detva,
Krupina, Lučenec, Poltár, Revúca, Rimavská Sobota,
Veľký Krtíš, Zvolen, Žarnovica, Žiar nad Hronom
Počet obcí							             516
	- z toho mestá							   24
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu				      662 121
	- z toho muži						      319 580
		  ženy						      342 541
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu			      323 834
	- z toho muži						      168 260
		  ženy						      155 574
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva			        48,9 %
Veková štruktúra obyvateľstva
	- predproduktívne					        18,1 %
	- produktívne						        62,2 %
	- poproduktívne					        18,8 %
            - nezistené                                                                           0,9 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001   		      23,59 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
	- samosprávneho kraja                        v 53 zariadeniach sociálnych služieb
	- obcí				             v   6 zariadeniach sociálnych služieb
-	príslušného orgánu štátnej správy v 16 zariadeniach sociálnych služieb

Prešovský kraj
-	leží na východe Slovenska.
Rozloha v km2						          8 993
Hustota obyvateľstva na 1 km2					   88
Počet okresov								   13
-	Prešov, Bardejov, Humenné, Kežmarok, Levoča,
Medzilaborce, Poprad, Sabinov, Snina, Stará Ľubovňa
Stropkov, Svidník, Vranov nad Topľou
Počet obcí                                                                                           666
           - z toho mestá                                                                            23		      	
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu                                           789 968
           - z toho muži                                                                     388 402
                        ženy                                                                      401 566
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu                                    376 983
           - z toho muži                                                                     199 663
                        ženy                                                                      177 320
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva                                     47,7 %
Veková štruktúra obyvateľstva
           - predproduktívne                                                               22,8 %
           - produktívne                                                                      60,9 %
           - poproduktívne                                                                  15,9 %
           - nezistené                                                                             0,4 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001                        23,96 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb poskytovaná
z úrovne
           - samosprávneho kraja                     v 48 zariadeniach sociálnych služieb
           - obcí                                                v   9 zariadeniach sociálnych služieb
           - príslušného orgánu štátnej správy v 19 zariadeniach sociálnych služieb	

           Košický kraj
-	leží na juhovýchodnom Slovensku.
Rozloha v km2                                                                             67 533
Hustota obyvateľstva na 1 km2                                                        114
Počet okresov                                                                                      11
-	Košice I až IV, Košice-okolie, Geľnica, Michalovce,
Rožňava, Sobrance, Spišská Nová Ves, Trebišov
Počet obcí                                                                                         439
            - z toho mestá                                                                         17
Trvalo bývajúce obyvateľstvo spolu                                         766 012
            - z toho muži                                                                 371 761
                         ženy                                                                  394 251
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo spolu                                 372 820
            - z toho muži                                                                 194 519
                         ženy                                                                  178 301
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva                                  48,7 %
Veková štruktúra obyvateľstva
            - predproduktívne                                                            20,3 %
            - produktívne                                                                   61,8 %
            - poproduktívne                                                               17,0 %
            - nezistené                                                                         0,8 %
Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.2001                     25,55 %
Starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb zabezpečovaná
z úrovne
             - samosprávneho kraja                    v 27 zariadeniach sociálnych služieb
             - obcí                                               v 16 zariadeniach sociálnych služieb
             - príslušného orgánu štátnej správy v 21 zariadeniach sociálnych služieb

Tabuľka č.1:         Vybrané údaje o krajoch v Slovenskej republike za rok 2001

Kraj	
Počet obyvateľov k 26.5.2001	

Počet obcí 	
Hrubý domáci produkt (HDP) 
v mil. Sk	
HDP 
na jedného obyvateľa v tis. Sk	
Miera nezamest-
nanosti 
   v  %
	
Celkové príjmy a granty rozpočtov obcí v mil. Sk	
Podiel celkových príjmov obcí na HDP 
    v  %	
Bratislavský	599 015	72	209 452	339,4	5,79	4 443,0	2,12	
Trnavský	551 003	249	91 940	166,7	15,51	2 398,3	2,61	
Trenčiansky	605 582	276	85 845	141,0	12,70	2 422,3	2,82	
Nitriansky	713 422	350	102 264	143,1	23,12	3 001,1	2,93	
Žilinský	692 332	315	95 054	137,0	16,38	3 091,3	3,25	
Banskobystrický	662 121	516	96 970	146,5	23,59	2 789,2	2,88	
Košický	766 012	439	124 665	162,5	25,55	3 479,7	2,79	
Prešovský	789 968	666	81 008	102,9	23,96	3 026,3	3,74	
Slovenská republika	5 379 455	2 883	887 198	164,2	18,63	24 651,2	2,78	

 Politika sociálnej pomoci

Administratívne rozdelenie kompetencií medzi orgánmi samosprávy a štátnej správy

Sociálne služby sú v zmysle zákona o sociálnej pomoci jednou z foriem riešenia hmotnej a sociálnej núdze. 
Sociálne služby sú:
a)	opatrovateľská služba
b)	organizovanie spoločného stravovania
c)	prepravná služba
d)	starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb
e)	sociálna pôžička

Na poskytovanie starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb  krajské úrady zriaďujú tieto zariadenia sociálnych služieb:
a)	domovy sociálnych služieb pre deti, ktorým sa poskytuje starostlivosť celoročne
b)	detské domovy
Na   poskytovanie   starostlivosti   v zariadeniach   sociálnych   služieb  okresné  úrady 
zriaďujú tieto zariadenia sociálnych služieb
a)	krízové strediská
b)	resocializačné strediská

Na poskytovanie starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb obce a VÚC (samosprávny kraj) zriaďujú tieto zariadenia sociálnych služieb:
a)	domovy sociálnych služieb pre deti, ktorým sa poskytuje starostlivosť týždenne
b)	domovy sociálnych služieb pre dospelých, ktorým sa poskytuje starostlivosť celoročne a týždenne
c)	domovy dôchodcov
d)	domovy pre osamelých rodičov
e)	stanice opatrovateľskej služby
f)	zariadenia pestúnskej starostlivosti
g)	útulky
h)	rehabilitačné strediská
i)	zariadenia opatrovateľskej služby

Je  spracovaný   návrh  ďalšieho  postupu  decentralizácie  verejnej  správy  za  účelom
uskutočnenia zmien v miestnej samospráve, kde pôjde o vytvorenie podmienok na miestnej úrovni pre presun maximálne možného rozsahu kompetencií na obce a zabezpečenie ich efektívneho výkonu.

Finančný aspekt - % podiel výdavkov z rozpočtu KÚ/VÚC na sociálne záležitosti

Stav a vývoj rozpočtu je trvalo nepriaznivý, s prevažne klesajúcou tendenciou výdavkov, zvlášť na investície a ďalší rozvoj v budovaní domovov sociálnych služieb. Pritom počet občanov, ktorí sociálnu pomoc potrebujú sa zvyšuje a to hlavne v súvislosti so zmenou demografickej štruktúry obyvateľstva, rastúcim rizikom nezamestnanosti, znižovaním životnej úrovne obyvateľstva a nárastom sociálno-patologických javov v spoločnosti. 

V  štátnom rozpočte na rok 2003 sa v kapitolách krajských úradov rozpočtujú výdavky na sociálne zabezpečenie v objeme 2 953 341 tis. Sk, čo predstavuje 5,78 % podiel z celkových dotácií (51 079 336 tis. Sk).

Krajský úrad         Celkové dotácie (v mil. Sk)    Sociálna oblasť (v mil. Sk)   Podiel % 
Bratislava                         4582,198                                    388,593                        8,48                            
Trnava			      4782,770			         300,863	            	6,29
Trenčín		      5110,701                                   303,756			5,94
Nitra		                  6584,253                                   368,070			5,59
Žilina			      6406,651	                                427,028	            	6,67
Banská Bystrica	       6764,521                                  311,894			4,61
Prešov			       8360,756                                  366,648			4,39
Košice			       8487,486                                  486,489			5,73
Spolu			     51079,336                                 2953,341			5,87

V rozpočte na rok 2003 sa pre úsek sociálnebo zabezpečenia v pôsobnosti vyšších územných celkov rozpočtujú výdavky v celej sume 2 300,7 mil. Sk, pričom tento objem predstavuje 29,45% z celkových dotácií (7 812,2 mil. Sk).

Podľa jednotlivých vyšších územných celkov je podiel výdavkov pre sociálnu oblasť k celkovým rozpočtovaným výdavkom nasledovný:

Vyšší úz. celok      Celkové dotácie (v mil.Sk)       Sociálna oblasť (v mil.Sk)       Podiel %
Bratislava                               814,8                          		175,8                          21,58
Trnava				782,8				182,4			23,3
Trenčín			808,9				275,9			34,11
Nitra				998,5				343,7			34,42
Žilina				1052,5				313,4			29,78
Banská Bystrica		1062,5				356,3			33,53
Prešov				1190,2				322,8			27,12
Košice				1087,0				315,4			29,0
Rezerva (nové kapacity)	15,0				15,0                                  
Spolu				7812,2				2300,7			29,45

4.	PLÁNOVANÉ PRÁCE

1.	Inštitucionálny rámec projektu

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Trnave sú:
1.	Domov sociálnych služieb pre dospelých Medveďov
2.	Domov sociálnych služieb pre dospelých Pastuchov

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok -Trenčín sú:
1.	DD a DSS Kostolná Záriečie 
2.	DEMY Trenčín 

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Trenčíne sú :
1.	DOMINO Prievidza
2.	Domov sociálnych služieb Adamovské Kochanovce

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Prešove je:
1.   Domov sociálnych služieb Humenné – Podskalka 

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok - Prešov sú: 
1.	Domov sociálnych služieb v Brezovičke
2.	Domov sociálnych služieb Stropkov
3.	Integračné zariadenie KOR – GYM – HERTNÍK

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Žiline:
1.	Domov sociálnych služieb Kysucké Nové Mesto
2.	Domov sociálnych služieb Semeteš

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok - Žilina:
1.	Domov sociálnych služieb Straník
2.	Domov sociálnych služieb Horný Vadičov

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Nitre:
1.	Domov sociálnych služieb Topoľčany 
2.	Domov sociálnych služieb v Krškanoch

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Bratislave:
1.	Detský domov a domov sociálnych služieb pre deti Železná Studienka 
2.	Domov sociálnych služieb pre deti a dospelých Javorinská 7a

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok - Bratislava:
1.	Domov sociálnych služieb Plavecké Podhradie

Finálnym užívateľom za Krajský úrad v Košiciach:
1.	Domov sociálnych služieb Prakovce M. Huta
2.	Domov sociálnych služieb Opatovská

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok - Košice
1.	Domov dôchodcov a domov sociálnych služieb Košice – Južná trieda

Finálnym užívateľom za Vyšší územný celok - Banská Bystrica:
1.	Domov sociálnych služieb Dolná Strieborná
2.	Domov sociálnych služieb  Symbia Zvolen
3.	Domov sociálnych služieb Doména, Žiar nad Hronom

           2. Popis plánovaných prác

Keďže tento projekt je sumárom čiastkových projektov v počte 25, popis plánovaných prác, ako aj informácie o objektoch, type a kvalite ich vybavenia a priľahlej štruktúre sú uvedené osobitne v individuálnych projektoch. 

5.RIADENIE PROJEKTU

PCU – Projektová koordinačná jednotka – v prílohe č. 1

1.	Riadenie projektu na úrovni KÚ/VÚC

Za riadiacu činnosť budú zodpovedné príslušné krajské úrady alebo vyššie územné celky, ktoré sú zriaďovateľmi zariadení sociálnych služieb navrhnutých v projekte v zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky.

2.	Zabezpečenie 

Zabezpečenie realizácie predmetného projektu je navrhované združenou investíciou a to z finančných prostriedkov Rozvojovej banky Rady Európy a príslušného krajského úradu a vyššieho územného celku. 

Administratívne riadenie projektu

Dlžník je zodpovedný za zabezpečenie toho, že úver sa použije v súlade s cieľmi uvedenými v rámcovej úverovej zmluve. Dozor nad projektom budú vykonávať riaditelia domovov sociálnych služieb. K realizácii zámeru je potrebné v zmysle platnej legislatívy zabezpečiť príslušnú projektovú dokumentáciu a inžiniersku činnosť v stupni projektu pre stavebné povolenie. 

Obstarávanie

Výber dodávateľa stavby bude realizovaný v zmysle zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní v znení neskorších predpisov so zverejnením vo Vestníku verejného obstarávania. Týmto zákonom stanovený postup obstarávania zabezpečuje transparentný výsledok výberu, kde v súťaži môže uspieť len subjekt, ktorý má náležité legislatívne a odborné predpoklady. 

Odborné riadenie projektu

Odborné riadenie projektu bude v rámci autorského dozoru nad projektom stavby zabezpečovať vybratý zhotoviteľ projektu a počas realizácie stavby investorom určená osoba s oprávnením pre výkon stavebného dozoru, ako aj štatutárny zástupca daného domova sociálnych služieb, riaditeľ domova alebo ním poverený zamestnanec domova. 

Vyhodnotenie správy a uzatvorenie zmlúv podliehajú zhodnoteniu a kontrole Slovenskej republiky, zastúpenej Ministerstvom financií SR a prechodom niektorých pôsobností z krajských úradov na vyššie územné celky príslušnému sociálnemu odboru. 

3. Monitoring, kontrola technickej kvality, finančná kontrola, audit

Počas realizácie projektu budú jeho priebeh kontrolovať príslušné orgány verejnej správy, kontrolu technickej kvality bude zabezpečovať zodpovedný projektant  a stavebný dozor v spolupráci s investorom, finančnú kontrolu investor a poskytovatelia finančných prostriedkov vlastnými kontrolnými orgánmi alebo prostredníctvom auditu. 

6. NÁKLADY

1.	Odhadované náklady stavieb projektu  v miestnej mene bez DPH.

Odhadované náklady na projekt v rámci jednotlivých krajov sú nasledovné:

KÚ = Krajský úrad
VÚC = Vyšší územný celok

KÚ Bratislava 2 projekty 				                                128 918 tis. Sk
VÚC Bratislava 1 projekt                                                                          100 000 tis. Sk 
SPOLU                                                                                                      228 918 tis. Sk
 
KÚ Trnava 2 projekty                                                                                 15 310 tis. Sk
SPOLU                                                                                                        15 310 tis. Sk

KÚ Žilina 2 projekty                                                                                   35 023 tis. Sk
VÚC Žilina 2 projekty                                                                                22 974 tis. Sk
SPOLU                                                                                                        57 997 tis. Sk

VÚC Banská Bystrica 3 projekty                                                                21 910 tis. Sk
SPOLU							           	          21 910 tis. Sk

KÚ Nitra 2 projekty                                                                                    20 300 tis. Sk
SPOLU                                                                                                        20 300 tis. Sk

KÚ Košice 2 projekty                                                                                 65 529 tis. Sk
VÚC Košice 1 projekt                                                                               45 000 tis. Sk
SPOLU                                                                                                      110 529 tis. Sk

KÚ Prešov 1 projekt                                                                                   4 865,4 tis. Sk
VÚC Prešov 3 projekty                                                                             18 647   tis. Sk
SPOLU                                                                                                     23 512,4 tis. Sk        

KÚ Trenčín 2 projekty						           10 630 tis. Sk	VÚC Trenčín 2 projekty                                                                              11 226 tis. Sk 
SPOLU                                                                                                        21 856 tis. Sk             
          Odhadované náklady SR                                                                      500 332,4tis. Sk

Rozpis podľa výdavkových kategórií

Projekt je sumárom čiastkových   projektov v počte 25, popis plánovaných prác, ako aj 
informácie o objektoch, type a kvalite ich vybavenia a v priľahlej štruktúre sú uvedené osobitne v individuálnych projektoch.
	Krajské úrady a Vyššie územné celky predložili projekty, ktorých cieľom je rekonštrukcia a výstavba domovov sociálnych služieb z hľadiska bezbarierovosti a modernizácie technologického zabezpečenia prevádzky, vytvárania lepších životných  podmienok, ochrana zdravia postihnutých občanov, vytváranie pracovných príležitostí. Popisy a postupy a etapy  stavebných prác sú uvedené v dielčích projektoch 

	K číselným údajom, ktoré sú uvedené  v jednotlivých častiach tohto materiálu uvádzame, že cenové riziká pre rok 2003 zhodne s predpokladanou infláciou sú 6,4 % , pre rok 2004 – 5,5 % a pre rok 2005 – 4,8 %. Výška dane z pridanej hodnoty sa na území SR   riadi úplným znením zákona NR SR č. 289/1995 Z. z. ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných neskoršími zákonmi, naposledy zákonom NR SR č. 511/2002 Z .z. a zákonom NR SR č. 637/2002 Z. z., na základe ktorých sa sadzba dane zmenila na 20%, pričom v osobitných prípadoch stanovených zákonom môže byť sadzba dane 14%. Technické riziká sú v ďalšom texte a individuálnych projektoch vyčíslené vo výške 10%, technická pomoc predstavuje sumu 5 % z celkových nákladov projektu. 

Prehľad celkových nákladov určených na projekty je uvedený v tabuľkách jednotlivých projektov.

7. FINANČNÝ PLÁN

1.	Hlavné zdroje financovania 

Tento projekt sa plánuje financovať z prostriedkov získaných prostredníctvom pôžičky z Rozvojovej banky Rady Európy a priamo zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Zo strany RB RE je možné financovať maximálne 50% celkových nákladov na projekt, ktoré však neobsahujú daň z pridanej hodnoty. V našom prípade celkové náklady projektu bez DPH predstavujú výšku 400 273,2tis. Sk, z toho 50 % financovaných z RB RE je 200 136,6 tis. Sk a ďalších 50 % uhradených zo štátneho rozpočtu, by bolo rovnako - vo výške 200 136,6 tis. Sk. 

V praxi však treba kalkulovať s čiastkou navýšenou o hodnotu DPH, po ktorej pripočítaní celkové náklady na projekt vzrastú na 500 332,4 tis. Sk, z čoho vyplýva, že čiastka 200 136,6 tis. Sk, financovaná z úveru z RB RE reálne predstavuje 40 % z celkových nákladov a pri plánovaní financovania zo štátneho rozpočtu SR sa pôvodná suma 200 136,6 tis. Sk navýši o hodnotu 100 072 tis. Sk, ktorou je DPH. výsledná suma, hradená zo štátneho rozpočtu je teda 299 995,8 tis. Sk, čo predstavuje  60  % z celkových nákladov na projekt. 

Finančný plán projektu spolu s rozpisom financovania za jednotlivé roky, vrátane výšok tranží z RB RE a výšky DPH v členení na VÚC a KÚ je uvedený v nasledujúcej tabuľke:

Tabuľka č. 2: Čerpanie zdrojov podľa zdroja financovania (suma je v tis. Sk)

ZDROJ FINANCOVANIA	Rok 1 (2003)	Rok 2 (2004)	Rok 3 (2005)	Rok 4 (2006)	SPOLU	% z podielu financovania	
Rozvojová banka Rady Európy	37 600	127 451,2	  29 221	    5 864,4	200 136,6	40	
Krajský úrad/VÚC	56 420	191 153,2	  43 828	    8 794,6	300 195,8	60	
SPOLU	94 020	318 604,4	  73 049	    14 659	500 332,4	100	

Plán výdavkov

Plán výdavkov je totožný s odhadnutými nákladmi. Uvažujeme, že všetky výdavky určené na tento projekt, budú realizované v miestnej mene, t. j. v slovenských korunách. 

Tabuľka č. 3: Plán výdavkov na projekt podľa jednotlivých rokov ( tvorí prílohu č. 2)
Tabuľka č. 4 : Plán výdavkov na projekt podľa jednotlivých rokov ( tvorí prílohu č. 3)

Tabuľka č. 5 : Finančný plán projektu spolu s rozpisom financovania na jednotlivé roky vrátane výšok tranží z RBRE a výšky DPH a členení na VÚC a KÚ ( tvorí prílohu č. 4)

2.	Finančné toky

	Financovanie projektov budú vykonávať jednotlivé krajské úrady a vyššie územné celky. 
	Pre krajské úrady navrhuje finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v príslušnom roku Ministerstvo financií Slovenskej republiky a schvaľuje Národná rada zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok.

	V zmysle zákona NR SR č. 416/2001 zo dňa 20. 9. 2001 o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky prešlo od 1. 7. 2002 financovanie týchto akcií na vyššie územné celky.

	S prechodom kompetencií dochádza k delimitácii na vyššie územné celky aj príslušného  rozpočtu týchto akcií.
	
	Akceptujeme, že dlžníkom RBRE bude na základe rozhodnutia vlády SR MF SR a po schválení Úverovej zmluvy budú finančné prostriedky súvisiace s pôžičkou poukázané konečnému užívateľovi v zmysle interných predpisov MF SR a v súlade so všeobecne záväznými platnými predpismi.

3.	Ekonomická a finančná analýza projektu

Keďže sa nejedná o komerčný projekt, ale o projekt z oblasti poskytovania sociálno-zdravotných služieb pre postihnutých občanov, predpokladané efekty sú mimo priamo vyčísliteľnej ekonomickej sféry. Bezprostredné dopady ako aj analýza predpokladaných nákladov sú vyšpecifikované v individuálnych projektoch. 

8. PLÁN REALIZÁCIE

1.	Trvanie prác

Práce na jednotlivých projektoch sa realizujú od roku 2003 resp. 2004 a budú ukončené v roku 2006. Popis jednotlivých činností v časovej následnosti je podrobne rozpísaný v individuálnych projektoch. 

9.	SOCIÁLNY DOPAD

1.	Vyvlastnenie 

Nie je potrebné, práce sa budú realizovať v rámci jestvujúcich pozemkov domovov sociálnych služieb vo vlastníctve investora bez nároku na záber nových plôch
Procesom transformácie existujúcich zariadení sociálnych služieb, nedôjde k zmene vlastníckych vzťahov k zariadeniam sociálnych služieb.

2.	Analýza enviromentálneho dopadu

Predpokladaný projekt sa zo stavebného hľadiska zaoberá rekonštrukciou objektov, pričom využitie objektov je určené na poskytovanie sociálno-zdravotných služieb. Táto modernizácia objektov nemá žiaden vplyv na zmenu, ani poškodenie lokálnych ekologických systémov.   

3. Sociálny prínos

Realizácia navrhovaného projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“ má za cieľ zvýšenie úrovne a kvality zabezpečovania a poskytovania starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb občanom v hmotnej alebo sociálnej núdzi odkázaným na túto formu sociálnej pomoci. Rozvoj materiálno-technickej základne starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb má za cieľ podporu sociálnej samostatnosti a sociálnej integrity občanov, ktorým sa poskytuje starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb, elimináciu ich sociálnej vylúčenosti a cielené vytváranie podmienok sociálnej súdržnosti v súlade s novou sociálnou politikou Európy.

Zdrojové zabezpečenie realizácie predkladaných projektov na princípe participačného financovania zo štátneho rozpočtu s využitím úveru Rozvojovej banky Rady Európy je orientované aj na rozvoj transformácie existujúcich zariadení sociálnych služieb v etape ich decentralizácie na samosprávne orgány kde je vzhľadom na deficit vlastných zdrojov samospráv žiadúce zo štátu podporiť trvalo udržateľný rozvoj v tejto oblasti.

Realizácia projektov „Transformácie existujúcich zariadení sociálnych služieb“ prispeje k skvalitneniu života obyvateľstva a rozvoja podnikateľských aktivít, ako aj k vytváraniu pracovných príležitostí ako hlavného nástroja úsilia o udržateľnú sociálnu súdržnosť.