Stratégia vytvorenia slovenskej agentúry pre poskytovanie rozvojovej pomoci 
a zákona o rozvojovej pomoci

1.	Medzinárodné záväzky Slovenskej republiky 

Slovenská republika (SR) sa vstupom do medzinárodných štruktúr, predovšetkým do OECD1 v roku 2000, zaviazala prispievať na znižovanie chudoby vo svete a plniť Miléniové rozvojové ciele OSN2 (Millenium Development Goals). Preto Ministerstvo zahraničných vecí SR (MZV SR) vybudovalo v roku 2003 mechanizmus rozvojovej spolupráce na poskytovanie rozvojovej pomoci ako súčasť slovenskej zahraničnej politiky (uznesenie vlády SR č. 223 zo 7. marca 2001 k návrhu vytvorenia mechanizmu poskytovania vládnej rozvojovej pomoci Slovenskou republikou). 
Vďaka tomuto mechanizmu začala SR v roku 2004 poskytovať rozvojovú pomoc už nielen formou príspevkov do medzinárodných organizácií, štipendií a humanitárnej pomoci, ale aj formou programov a projektov bilaterálnej oficiálnej rozvojovej pomoci (Official Development Assistance - ODA) zo samostatnej rozpočtovej linky v rámci kapitoly štátneho rozpočtu Všeobecná pokladničná správa ako program oficiálnej rozvojovej pomoci (05T). 
V roku 2003 neexistovali na Slovensku žiadne riadiace, ani implementačné kapacity na poskytovanie pomoci rozvojovým krajinám. Preto sa pri tvorbe mechanizmu na poskytovanie ODA, spôsobu jej riadenia a implementácie vychádzalo vo veľkej miere zo skúsenosti tradičných donorov, predovšetkým UNDP3 a CIDA4. 
Vstup SR do Európskej únie (EÚ) v roku 2004 znamenal vo vývoji systému ODA v SR veľký medzník, pretože z neho vyplynuli finančné, politické, právne, inštitucionálne a organizačné záväzky, predovšetkým záväzok SR usilovať sa poskytovať (will strive to achieve) oficiálnu rozvojovú pomoc v roku 2010 vo výške 0,17 % HDP, v roku 2015 vo výške 0,33 % HDP, prispievať do Európskeho rozvojového fondu5 a aktívne sa zapájať do tvorby rozvojových politík EÚ. 

2.	Rozhodnutia o potrebe uskutočniť v systéme ODA zásadné zmeny 

Vzhľadom na medzinárodné záväzky, dynamický rast objemu prostriedkov ODA,  zvyšovanie nárokov na jej implementáciu a objektívnu potrebu systémového riešenia problematiky, dospelo MZV SR k záveru, že je potrebné prijať zásadné zmeny v oblasti inštitucionalizácie, legislatívneho rámca a tvorby ľudských zdrojov. Tieto závery sú uvedené v Národnom programe oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2006 (NP ODA 2006) v zmysle, že zákon o rozvojovej pomoci by mal byť pripravený na pripomienkovanie do konca roku 2006. Medzi hlavné priority slovenskej ODA podľa NP ODA 2006, ktorý odsúhlasila vláda SR uznesením č. 309/2006 dňa 12. apríla 2006, patria preto aj:
•	„Priorita 11 : Vytvoriť podmienky pre založenie samostatnej rozvojovej agentúry, ktorá bude spravovať bilaterálne projekty slovenskej rozvojovej pomoci;
•	Priorita 12 : Pokračovať v príprave zákona o ODA, ktorý bude upravovať osobité a špecifické aktivity spojené s poskytovaním slovenskej rozvojovej pomoci do zahraničia.“
Potrebu uskutočniť zásadné zmeny v oblasti rozvojovej pomoci, potvrdila vláda SR svojím uznesením č. 660 z 31. júla 2006 prostredníctvom prijatia Programového vyhlásenia vlády SR, v ktorom sa v kapitole 9. Zahraničná politika uvádza nasledovné: 
„Vláda SR vytvorí nevyhnutné finančné, legislatívne a organizačné podmienky pre efektívne poskytovanie rozvojovej pomoci v súlade s cieľmi svojej zahraničnej politiky a pre postupné zvyšovanie objemu cielenej rozvojovej pomoci vybraným krajinám Balkánu, rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám. 
Vláda SR vytvorí nevyhnutné podmienky vrátane finančného krytia pre flexibilné poskytovanie humanitárnej pomoci krajinám postihnutým živelnými či priemyselnými pohromami.“
MZV SR preto iniciatívne predkladá návrh inštitucionalizácie systému slovenskej rozvojovej pomoci, ktorý predpokladá prípravu návrhu samostatnej slovenskej agentúry pre rozvojovú pomoc (ďalej iba agentúra RP) do konca novembra 2006 a predloženie návrhu zákona o rozvojovej pomoci na rokovanie vlády SR (ďalej iba zákon RP) do 30. septembra 2007. 

3.	Vytvorenie agentúry RP

3.1	Súčasný stav mechanizmu 

V súčasnosti je systém mechanizmu poskytovania ODA v SR riadený Smernicou pre poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci a sú do neho zapojené nasledovné subjekty:
•	MZV SR ako koordinátor poskytovania ODA;
•	dve administratívne a kontraktačné jednotky (viac informácii v 3.1.2), zodpovedné za implementáciu bilaterálnej ODA (podprogram 05T0A, ktorý je financovaný z rozpočtu MZV SR);
•	ministerstvá zodpovedné za implementáciu bilaterálnej ODA v rámci programu 05T: MŽP SR (podprogram 05T02), MV SR (podprogram 05T03), MP SR (podprogram 05T04), MŠ SR (podprogram 05T08);
•	ministerstvá a iné ústredné orgány štátnej správy zapojené do bilaterálnej a/alebo multilaterálnej ODA, ktorá je hradená z ich vlastných zdrojov, mimo programu 05T (MF SR, MH SR, MO SR, MK SR, MP SR, Úrad jadrového dozoru, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR); 
•	ministerstvá a iné ústredné orgány štátnej správy zodpovedné iba za multilaterálnu spoluprácu a príspevky do medzinárodných organizácií;
•	iné subjekty: Exportno-importná banka SR, Národná banka SR, mimovládne organizácie prostredníctvom slovenskej Platformy mimovládnych rozvojových organizácií, podnikateľský sektor, akademický sektor.

3.1.1	Úloha MZV SR

Ministerstvo zahraničných vecí SR je zodpovedné za koordináciu ODA v SR na základe nasledovných uznesení:
•	uznesenie vlády SR č. 223 zo 7. marca 2001 k návrhu vytvorenia mechanizmu poskytovania vládnej rozvojovej pomoci Slovenskou republikou, ktorým vláda SR ukladá ministrovi zahraničných vecí vytvoriť Koordinačný výbor pre rozvojovú pomoc Slovenskej republiky ako expertný poradný orgán ministra zahraničných vecí pre rozvojovú spoluprácu (bod B.1.);
•	uznesenie vlády SR č. 332 z 3. apríla 2002 k správe o oficiálnej rozvojovej pomoci poskytnutej Slovenskou republikou v rokoch 1999 a 2000 a návrh východísk Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2002, ktorým vláda SR ukladá ministrovi zahraničných vecí riadiť a koordinovať poskytovanie oficiálnej pomoci Slovenskej republiky zabezpečovanej ostatnými ministerstvami a ústrednými orgánmi štátnej správy s využitím mechanizmu schváleného uznesením vlády SR č. 223 zo 7. marca 2001 (bod. B.2.);
•	uznesenie vlády SR č. 432 z 5. júna 2003 k návrhu strednodobej koncepcie oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003 až 2008, ktorým vláda SR ukladá ministrovi zahraničných vecí v spolupráci s ďalšími kompetentnými ministerstvami, zabezpečujúcimi jednotlivé rozvojové aktivity riadiť a koordinovať poskytovanie oficiálnej pomoci SR v súlade so schválenými cieľmi, princípmi a prioritami (bod C.1).

3.1.2	Úloha ACU

Administratívne a technické zabezpečenie projektov podprogramu 05T0A (priamo hradený z prostriedkov MZV SR) realizujú dve administratívne a kontraktačné jednotky (ACU):
•	Administratívna a kontraktačná jednotka Trust fondu (ACU TF), ktorý založilo Ministerstvo zahraničných vecí SR v spolupráci s Rozvojovým programom OSN (UNDP) v roku 2003; zabezpečuje realizáciu rozvojovej spolupráce s prioritnými a inými krajinami6, projekty rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti o rozvojovej pomoci a podporuje národné rozvojové komponenty a 
•	Nadácia na podporu občianskych aktivít (NPOA) ako  Administratívna a kontraktačná jednotka BBF (ACU BBF) Bratislava-Belehrad fondu (BBF), ktorý je mechanizmom bilaterálnej oficiálnej rozvojovej pomoci Slovenskej republiky Únii Srbska a Čiernej Hory7.
Úlohou týchto jednotiek je riadenie projektového cyklu vrátane vyhlasovania verejných tendrov, uzatváranie zmlúv s predkladateľmi projektov, podávanie správ, monitorovanie a vyhodnocovanie projektov, posudzovanie projektových návrhov a zabezpečovanie ich štandardnej kvality. ACU tiež vypracúvajú podkladové materiály, analýzy, správy, organizujú školenia, zabezpečujú vysielanie slovenských expertov a udržujú databázu organizácií a expertov zapojených do slovenskej ODA. 
ACU nezodpovedajú za rozhodovací proces v otázkach financovania aktivít slovenskej ODA. Rozhodovaciu úlohu majú Riadiaci výbor Trustového fondu a Riadiaci výbor Bratislava-Belehrad fondu. 

3.2	Dôvody na založenie agentúry RP

Vzhľadom na predpokladaný rast objemu finančných prostriedkov na bilaterálne poskytovanú ODA (do roku 2010 by mal dosiahnuť čiastku 400 mil. Sk), zvyšovanie nárokov na ich riadenie a implementáciu, ako aj vzhľadom na problémy s jednoznačným identifikovaním poskytovanej pomoci Slovenskom, sa javí súčasný systém ako finančne, funkčne a politicky málo efektívny. 
V súčasnosti si obe administratívne a kontraktačné jednotky z rozpočtu MZV SR účtujú poplatok za spravovanie fondov v rámci podprogramu bilaterálnej oficiálnej rozvojovej pomoci 05T0A. Tieto financie by mohli byť využité na financovanie nákladov agentúry RP, pričom by sa celkovo znížili administratívne náklady na poskytovanie ODA v SR,  vzhľadom na zlúčenie dvoch súčasných subjektov do jedného. 

3.3	Návrh agentúry RP

MZV SR v roku 2006 vypracovalo analýzu známych modelov riadenia bilaterálnej rozvojovej pomoci vo svete na základe porovnávacej štúdie Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC) v rámci OECD, ktorá každoročne hodnotí jednotlivé modely riadenia a poskytovania ODA členov DAC (Peer Review). Po konzultáciách s medzinárodnými donormi dospelo MZV SR k záveru, že v slovenských podmienkach je najvhodnejší model riadenia, pri ktorom programové riadenie zabezpečuje MZV SR a projektové riadenie samostatná slovenská agentúra pre rozvojovú pomoc. Tento prístup je flexibilnejší pri narábaní s finančnými prostriedkami a ľudskými zdrojmi v porovnaní so súčasným stavom, prípadne projektovým riadením prostredníctvom MZV SR a umožní tiež stabilizovať personálne zabezpečenie. Vybraný model prirodzene nadväzuje na súčasný stav riadenia bilaterálnych projektov a umožní tak jeho plynulú zmenu. Činnosť agentúry RP bude v súlade s teritoriálnymi a sektorovými prioritami ODA a medzinárodnými záväzkami SR, ktoré boli schválené vládou SR v roku 2003 v rámci Strednodobej koncepcie ODA.
MZV SR v poslednom polroku intenzívne rokovalo s niekoľkými agentúrami pre rozvojovú pomoc o možnosti využiť ich skúsenosti s manažmentom pri tvorbe agentúry RP. Snahou MZV SR je pripraviť návrh na zriadenie agentúry RP k 30. novembru 2006. 
Po ukončení všetkých štádií legislatívneho procesu tvorby návrhu zákona RP a po nadobudnutí jeho účinnosti najneskôr od 1. 1.2 008, sa začne agentúra RP riadiť ustanoveniami prijatého zákona. Rok 2007 sa využije na dôslednú transformáciu a zlúčenie ACU do agentúry RP. 

4.	Samostatný zákon o rozvojovej pomoci (zákon RP)

Vzhľadom na potrebu založenia samostatnej slovenskej agentúry pre rozvojovú  pomoc, vzrastajúci počet technických a finančných otázok8, ktoré súvisia s extenzívnym rozširovaním poskytovania slovenskej ODA, dospelo MZV SR k záveru, že do konca roku 2006 by mal byť pripravený prvotný návrh samostatného zákona o rozvojovej pomoci na pripomienkovanie a návrh zákona o RP do konca roku 2007 tak, aby bolo možné pokryť celoplošne problematiku poskytovania rozvojovej pomoci v SR. V súčasnosti je podobný trend vo všetkých krajinách V4: Česká republika pripravuje samostatný zákon o rozvojovej pomoci a jeho prijatie zvažuje aj Maďarsko a Poľsko.
Keďže tvorba návrhu nového zákona je z odborného a časového hľadiska náročný proces, ktorý sa riadi presne stanovenými legislatívnymi pravidlami vlády SR, MZV SR predpokladá, že materiál s návrhom zákona RP predloží na rokovanie vlády SR do 30. 9. 2007. 
Vzhľadom na dĺžku legislatívneho procesu sa predpokladá, že zákon RP nadobudne účinnosť dňa 1. januára 2008, kedy sa začne vzťahovať aj na subjekty, zapojené do systému slovenskej ODA a na agentúru RP.

4.1	Podklady na tvorbu zákona RP

MZV SR v súčasnosti pripravuje prvotný návrh zákona RP,  pričom vychádza z odporúčaní porovnávacej štúdie DAC/OECD o legislatívnych modeloch ODA a možnosť,  ako ich uplatniť v podmienkach SR konzultuje priamo s jednotlivými donormi.
S cieľom zabezpečenia kompatibility zákona RP s platnou legislatívou SR bude MZV SR postupne prizývať do pripomienkovania prvotného návrhu zákona RP a do tvorby návrhu zákona RP všetky subjekty, ktoré sa podieľajú na poskytovaní ODA v SR; predovšetkým subjekty zapojené do programu 05T (MŽP SR, MV SR, MP SR, MŠ SR), Ministerstvo financií SR, obe administratívne a kontraktačné jednotky (ACU TF, ACU BBF), mimovládny sektor a iné subjekty. 
Návrh zákona RP bude MZV SR počas jeho tvorby konzultovať aj so zahraničnými donormi a Európskou komisiou.