Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania
k návrhu „Zhodnotenie systému pripomienkového konania a návrhy na jeho zlepšenie“

Návrh bol zaslaný na pripomienkovanie 22. decembra 2004. Na zaslanie pripomienok bola určená 15 dňová lehota, t.j. do 14. januára 2005.

Nezaslali v termíne:		2 oslovené subjekty
			
Bez pripomienok: 		6 oslovených subjektov

Zásadné pripomienky: 	16 oslovených subjektov 

	Po rozporových konaniach na úrovni státnych tajomníkov zostávajú rozpory s
	podpredsedom vlády Pálom Csákym – 5 zásadných pripomienok
	ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny – 2 zásadné pripomienky
	Správou štátnych hmotných rezerv, Štatistickým úradom a Úradom pre verejné obstarávanie – 1 zásadná v rovnakej veci

Subjekt	Pripomienka	Typ	A/N	Odôvodnenie	
Pál Csáky, podpredseda vlády SR	1. Materiál obsahuje analýzu súčasného stavu a v bode 4 b) sú vlastne navrhnuté zmeny Legislatívnych pravidiel vlády SR, pričom po schválení tohto materiálu vládou SR – ako predpokladá aj návrh uznesenia vlády SR v bode B.1 – tieto zmeny by sa takto mali vopred stať  záväznými pre podpredsedu vlády a ministra spravodlivosti a pre vedúceho Úradu vlády SR, a to nielen vo vzťahu k týmto pravidlám, ale aj k Smernici na predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR, čo nepovažujeme za správny postup, a preto s ním zásadne nesúhlasíme.  Ak sa totiž uvažuje o zmene Legislatívnych pravidiel vlády SR, tak sa mal vypracovať materiál, ktorý k tomu smeruje s konkrétnymi námetmi a formuláciami jednotlivých článkov, resp. odsekov a ktorý by bol predložený na rokovanie vlády SR až po riadnom pripomienkovom konaní. Z uvedeného dôvodu aj návrh uznesenia vlády SR považujeme za nenáležitý, a preto ho žiadame z materiálu vypustiť.

2. V bode 4 b) v časti ii. sa navrhuje zavedenie nového elementu do legislatívneho procesu, tzv. analytickej štúdie, ktorá by predchádzala legislatívnym materiálom. 
Navrhovaný inštrument by - okrem vyššie uvedeného - nielen zbytočne administratívne zaťažoval legislatívny proces, ale by znamenal aj zavedenie možnosti akéhosi dodatočného“veta“ jednotlivých členov vlády v tomto procese.  Okrem toho, že podľa nášho názoru žiadny dokument v tomto rozsahu nemôže byť analytickou štúdiou uvádzame, že takýto postup by zasahoval aj do kompetencie vlády SR, a preto so zavedením tohto nového inštitútu zásadne nesúhlasíme a žiadame vypustiť tento bod materiálu.

3. V bode 4 b) časť iv. „Definícia pripomienky“ sa navrhuje „upresniť Legislatívne pravidlá vlády v čl. 10 v tom zmysle, že za pripomienku je možné považovať len návrh na zmenu/vypustenie určitého ustanovenia a to len vtedy, ak je takáto pripomienka zdôvodnená.“ V nadväznosti na to sa navrhuje upraviť ods. 1 tohto článku tak, že na podnety, návrhy a komentáre, ktoré nespĺňajú definíciu pripomienky nebude predkladateľ prihliadať ani ich vyhodnocovať. Podľa nášho názoru takáto zmena nie je potrebná jednak preto, lebo definícia pripomienky v súčasnom znení článku 10 je dostatočne upravená, ale hlavne preto, lebo by v skutočnosti znamenal obmedzenie možnosti verejnosti na uplatnenie pripomienky. Od verejnosti totiž nemožno očakávať, aby svoje pripomienky formulovala podľa takto sprísnenej definície a s takýmito dôsledkami. Keďže v dôsledku tohto aj ustanovenia § 5 ods. 4 a 5 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) môžu stratiť zamýšľaný význam, s navrhnutou zmenou definície pripomienky zásadne nesúhlasíme, a preto tento bod žiadame vypustiť.

4. V bode 4 b) časť v. „Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky“ sa navrhuje, aby navrhovateľ nemal povinnosť viesť rozporové konania o zásadných pripomienkach iných ústredných orgánov štátnej správy, než ministerstiev, čo sa odôvodňuje tým, že „o zásadných pripomienkach (ak nie sú rozpory odstránené) rozhoduje vláda, a teda v konečnom dôsledku členovia vlády hlasovaním.“. V dôsledku navrhovanej úpravy však zásadné pripomienky vedúcich iných ústredných orgánov štátnej správy by sa dostali do rovnakej situácie ako hromadná pripomienka verejnosti. V dôsledku toho by sa zásadne a neodôvodnene obmedzila ich možnosť participovať na tvorbe právnych predpisov, ktoré sa ich priamo dotýkajú, resp. im ukladajú povinnosti, a preto s návrhom zásadne nesúhlasíme a žiadame z materiálu tento bod vypustiť.

5. Napokon v bode 4 b) časť vii „Iné“ sa navrhuje spôsob nakladania s pripomienkami vznesenými na rokovaní vlády, pričom pripomienkujúce rezorty ich neuplatnili v riadnom pripomienkovom konaní.  .... s prihliadnutím na to, že sa môžu vyskytnúť rôzne situácie (napr. zásadná pripomienka sa môže vzťahovať na zmeny vykonané v rámci vyhodnotenia pripomienkového konania predkladateľom), riešenie problematiky v súvislosti s „novelizáciou“ Legislatívnych pravidiel vlády SR považujeme za nenáležité, a preto tento  návrh z predloženého materiálu žiadame vypustiť.	Z

Z

Z

Z

Z
	N

N

ČA

ČA

N	Zmeny v Legislatívnych pravidlách vlády ako aj zmeny v Smernici budú pred predložením na rokovanie vlády predmetom pripomienkového konania. Tento materiál má za cieľ určiť, zmeny akého druhu sa do predmetných dokumentov majú zapracovať.

Predkladateľ na zavedení analytickej štúdie, resp. predbežnej informácie trvá.

Text bol doplnený o prípady, kedy je možné pripomienku formulovať aj všeobecne.

Text bol čiastočne upravený.

Predmetná časť materiálu navrhuje jedno z riešení s tým, že je plne v kompetencii vlády, či k tomuto riešeniu pristúpi a ak áno, či ho zakotví aj v príslušných procesných predpisoch.	
Štefan Hudec, vedúci Úradu vlády SR	1. Úrad vlády Slovenskej republiky  uplatňuje zásadnú pripomienku k bodu 3 písm. f) predkladaného materiálu, v ktorom sa konštatujú určité problémy pri spolupráci Ústredných orgánov štátnej správy s Legislatívnou radou vlády SR v dôsledku oneskoreného poskytovania stanovísk zo strany sekcie vládnej legislatívy ÚV SR. K tomuto uvádzame, že sekcia vládnej legislatívy vypracúva stanoviská k návrhom právnych predpisov pre účely rokovania vlády SR.  Tieto stanoviská pripravuje aj v prípade, keď je návrh právneho predpisu na rokovanie vlády zo strany predkladateľa  predložený priamo na rokovaní vlády.  Nesúhlasíme preto s tvrdením, že stanoviská sú  poskytované oneskorene. Ako sekretariát legislatívnej rady táto sekcia tiež vypracúva stanoviská k materiálom na rokovanie legislatívnej rady pre jej jednotlivých členov a ani v tomto prípade nemožno hovoriť o ich oneskorenom predkladaní. Z uvedených dôvodov treba preto konštatovanie o oneskorenom poskytovaní stanovísk sekciou vládnej legislatívy z predkladaného materiálu vypustiť ako nenáležité a nepravdivé.

2. Úrad vlády Slovenskej republiky uplatňuje zásadnú pripomienku k bodu 4 písm. b) časť v. "Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky", kde sa navrhuje, aby navrhovateľ nemal povinnosť viesť rozporové konania o zásadných pripomienkach iných ústredných orgánov štátnej správy, než ministerstiev.  Sme toho názoru, že takéto riešenie by obmedzilo možnosť participovať na tvorbe právneho predpisu tým ÚOŠS, ktorých sa pripravovaný predpis dotýka, alebo im z neho priamo budú vyplývať povinnosti. To platí tiež pre orgány a inštitúcie podľa čl. 9 ods. 2 písm. g) legislatívnych pravidiel.

3.  Úrad vlády Slovenskej republiky uplatňuje zásadnú pripomienku k bodu 4 písm. a). Predkladatelia materiálu neberú do úvahy existenciu informačného systému legislatívy a aproximácie práva (ďalej ISLAP), ktorý bol vytvorený na Sekcii Inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády SR (ďalej SIAP) v rokoch 1999 – 2000 pre potreby všetkých ústredných orgánov štátnej správy (ďalej ÚOŠS) za účelom sledovania legislatívneho procesu v celom rozsahu – od návrhu až po publikáciu všeobecne záväzného právneho predpisu. ISLAP bol financovaný z prostriedkov PHARE a z rozpočtových prostriedkov. Pri príprave navrhovaného informačného systému v rámci spolupráce s Úradom vlády SR navrhujeme, aby sa využili doterajšie výsledky zavedenia a realizácie systému. Taktiež je potrebné zobrať do úvahy existujúci informačný systém pre pripomienkové konanie Úradu vlády SR, ktorý už v súčasnosti umožňuje zverejňovanie kompletných materiálov na pripomienkové konanie za všetky rezorty a rieši aj problémy s nejednotnosťou softvérov a formátov, ako aj ďalšie technické problémy. Po posilnení personálneho zabezpečenia, môže systém slúžiť na centrálne zverejňovanie všetkých materiálov na pripomienkové konanie.

4. Úrad vlády Slovenskej republiky uplatňuje zásadnú pripomienku k bodu 4 písm. a), na strane 7 navrhujeme preformulovať odsek 2 nasledovne: „So zavedením väčšej miery informatizácie do legislatívneho procesu sa neoddeliteľne spája aj zvýšenie kapacity a prenosovej rýchlosti pripojenia do Govnetu ako aj siete Govnet do internetu, dôslednejšie pripojenie všetkých (relevantných) pracovísk k sieti Govnet, či prípadné modernizovanie vybavenia pracovísk výpočtovou technikou a zaškolenie zamestnancov na používanie systému.“. 

5. Úrad vlády Slovenskej republiky uplatňuje zásadnú pripomienku k bodu 6, na strane 11 navrhujeme preformulovať text v odseku: „avšak prenosová kapacita linky pripojenia na gov-net nie je schopná prenášať tak veľké a časté objemy dát.“ nasledovne: „avšak v prípade, že prenosové kapacity liniek v Govnete nebudú postačujúce na prenos veľkých a častých objemov dát, je technicky možné ich v rámci Govnetu navýšiť.“.

6. Úrad vlády Slovenskej republiky uplatňuje aj tieto pripomienky:
- V celom texte opraviť názov doložky, ktorý novelizáciou článku 9 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (uznesenie vlády č. 1061/2004), znie: „Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie“. 
- v bode 4 písm. a) k tretej a siedmej odrážke vysvetliť: akým konkrétnym spôsobom sa budú zabezpečovať úlohy v nich uvedené. 
- v bode 4 písm. b) uviesť Metodický pokyn na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (ďalej Metodický pokyn), ktorý je vykonávacím metodickým predpisom aj pre obsah, formu a priebeh procesu pripomienkového konania.
- v bode 4 písm. b) časť i) navrhnúť len aktualizáciu obsahu a vyhodnocovania jednotlivých častí Doložky  kompetenčne príslušnými rezortmi, doplniť ministerstvo hospodárstva a vypustiť povinnosť rezortov predložiť túto úpravu na schválenie vláde; návrhy predložiť  Úradu vlády SR na úpravu Metodického pokynu.
- v bode 4 písm. b) časť iv) "Definícia pripomienky", kde sa navrhuje upresniť legislatívne pravidlá vlády v čl. 10 v tom zmysle, že za pripomienku je možné považovať len návrh na zmenu/vypustenie určitého ustanovenia len vtedy, ak je takáto pripomienka zdôvodnená a v nadväznosti na to upraviť čl. 10 ods. 1 legislatívnych pravidiel tak, že na podnety, návrhy a komentáre, ktoré nespĺňajú definíciu pripomienky nebude predkladateľ prihliadať ani ich vyhodnocovať. Sme toho názoru, že takáto zmena legislatívnych pravidiel nie je potrebná, nakoľko uvedená úprava v súčasnom znení článku 10 už je obsiahnutá;
- v bode 4 písm. b) časť ii) sa zavádza predkladanie tzv. analytickej štúdie. Táto sa bude zverejňovať na internetovej stránke dva mesiace pred termínom uvedeným v Pláne legislatívnych úloh, čiže v danom prípade je termín na pripomienkové konanie jednoznačne určený. Pokiaľ sa však právny predpis predkladá mimo Plánu legislatívnych úloh, uvádza sa, že pripomienkujúcim miestam sa nebude zasielať formálny oznam o jej zverejnení. V tejto súvislosti uvádzame, že pripomienkujúce miesto sa nemá ako dozvedieť o vypracovaní analytickej štúdie v dostatočne časovom horizonte pred predložením právneho predpisu, nakoľko tento sa predkladá mimo Plánu legislatívnych úloh. V zmysle uvedeného je potrebné túto časť doštylizovať tak, aby problematika analytickej štúdie a jej zverejnenia bola jednoznačne z časového aspektu formulovaná. taktiež je potrebné :
-	posúdiť a vyjadriť vplyv vypracovania Analytickej štúdie na administratívnu  a časovú náročnosť legislatívneho procesu, 
-	dôslednejšie vymedziť obsah, resp. mieru podrobnosti Analytickej štúdie vo vzťahu k obsahu  legislatívneho zámeru a dôvodovej správy definovaných v Legislatívnych pravidlách vlády SR,
-	vymedziť povinnosť vypracovania Analytickej štúdie vo vzťahu k jednotlivým stupňom legislatívnych noriem (návrhy zmeny zákona, zákona, ústavného zákona, nariadenia vlády),
- v  bode 4 písm. b) v časti vi) vysvetliť „ak predkladateľ neuvedie lehoty určené na pripomienkovanie, také materiály nezaraďovať na rokovanie vlády“. Doplniť kto bude sledovať túto úlohu.
- v bode 4 písm. b) v časti vii) „iné“ sa navrhuje riešiť problematiku kedy boli pripomienky vznesené na rokovaní vlády, pričom pripomienkujúce rezorty ich neuplatnili v riadnom pripomienkovom konaní. Táto skutočnosť je v rozpore s návrhom uvedeným na str. 9 v časti „obmedzenie možnosti formulovať pripomienky“  kde zásadné pripomienky možno uplatňovať výlučne formou listu ministra alebo štátneho tajomníka, ktorý tým vyjadruje kategorický nesúhlas, a to znamená, že člen vlády takýto návrh nepodporí ani na rokovaní vlády. Odôvodňuje sa to tým, že v konečnom stupni o zásadných pripomienkach v rámci rozporových konaní rozhodujú štatutári orgánov, ktoré ich uplatnili. Z tohto pohľadu  sa otvára možnosť otvoriť pripomienkové konanie na rokovaní vlády už po konečnom rozhodnutí o zásadných pripomienkach štatutárom orgánu. V intenciách uvedeného je potrebné tieto skutočnosti doštylizovať tak, aby boli navzájom kompatibilné.
- v bode 5 písm. d) doplniť ministerstvo hospodárstva a upraviť text „aktualizovať prípravu, obsah a vyhodnocovanie Doložky“ podľa kompetenčnej príslušnosti jednotlivých rezortov.
- k pripomienkovanému materiálu neprikladať Doložku (v priloženej forme je typickým príkladom  formálnosti), využiť ustanovenie časti 2.2.10 odsek 7 Metodického pokynu.
- k návrhu uznesenia vlády:
- preznačiť časť A na „berie na vedomie“, 
- k úlohe B.3 doplniť ministerstvo hospodárstva, vypustiť vedúceho úradu vlády a upraviť text takto: „predložiť  Úradu vlády návrh aktualizácie prípravy, obsahu a spôsobu posudzovania Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie“,termín: do 30. apríla 2005 
- v úlohe B.4 upraviť text takto: „aktualizovať Metodický pokyn na prípravu a predkladanie materiálov  na rokovanie vlády SR“ s účinnosťou od 1. augusta 2005.	Z

Z

Z

Z

Z

O	A

ČA

A

A

A

A

N

A

ČA

N

N

N

N

ČA

	Upravené

Text bol čiastočne upravený.

Návrh bol doplnený.

Upravené.

Upravené.

Upravené.

Bude vysvetlené v materiály o informačnom systéme

Upravené.

Doplnené MH SR.

Predkladateľ na návrhu trvá.

Predkladateľ nevidí žiaden rozpor. Predmetná časť materiálu navrhuje jedno z riešení s tým, že je plne v kompetencii vlády, či k tomuto riešeniu pristúpi a ak áno, či ho zakotví aj v príslušných procesných predpisoch.

Doplnené MH SR.	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Neposlali pripomienky v elektronickej forme. Zásadné pripomienky neuplatnili.				
Ministerstvo zahraničných vecí SR	1. Šablónu pre pripomienkové konanie zverejnenú na internetovej stránke úradu vlády nie je možné v praxi používať a vzory dokumentov nie sú k dispozícii.

2. V bode 3. Zhodnotenie... je pod písmenom a) konštatované, že k nedodržiavaniu pravidiel najčastejšie dochádza pri nie vždy odôvodnenom a opodstatnenom skracovaní lehoty na pripomienkovanie. Tomuto by sa dalo zabrániť tým, že na internetovej stránke Úradu vlády by sa zverejňovali len tie materiály na pripomienkové konanie, ktorých termíny sú v súlade s Metodickým pokynom. Materiály, ktoré by mali termíny stanovené v rozpore s Metodickým pokynom, by Odbor vládnej agendy nepovolil zverejniť.	O

O	

	Predkladateľ berie pripomienku na vedomie.

Predkladateľ berie pripomienku na vedomie.
	
Ministerstvo vnútra SR	1. Doložka finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť - tento bod žiadame vypustiť a adekvátne k tomu upraviť návrh uznesenia vlády. Nepovažujeme za vhodné administratívne zaťažovať predkladateľov návrhov právnych predpisov vypracovávaním Doložky, najmä keď text Doložky zďaleka nemá takú informatívnu hodnotu ako znenie všeobecnej časti dôvodovej správy. Nevylučujeme, aby sa Doložka naďalej vypracúvala k nelegislatívnym materiálom predkladaným na rokovanie vlády.

2. Analytická štúdia - tento bod žiadame vypustiť bez náhrady. Analytická štúdia predstavuje administratívne zaťažovanie a naviac sú s ňou spojené negatívne dopady na štátny rozpočet. 

3. Definícia pripomienky Upozorňujeme, že zúženie pripomienky len na návrh zmeny alebo vypustenie určitého ustanovenia, nie je správna, a preto žiadame tento bod dopracovať.

4. Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky - tento bod žiadame vypustiť.

5. Navrhujeme vypustiť čl. 8 legislatívnych pravidiel vlády, t.j. legislatívny zámer. 

6.	Navrhujeme dopracovať čl. 14 legislatívnych pravidiel vlády. Opätovne žiadame, aby sekretariát legislatívnej rady spracúval pre každý materiál prerokovaný v legislatívnej rade jej závery formou písomného stanoviska.	Z

Z

Z

Z

Z

Z	ČA

N

A

N

N

A	Návrh bol upravený v tom zmysle, že Doložka bude súčasťou všeobecnej časti dôvodovej správy. MV SR na zásadnej pripomienke netrvá.

Časť upravená, MV SR na zásadnej pripomienke netrvá

Text bol upravený.

MV SR upustilo od zásadnej pripomienky, okrem časti, v ktorej MV SR zásadne nesúhlasí, aby sa zásadné pripomienky uplatňovali výlučne listom štatutára pripomienkujúceho orgánu.

MV SR upustilo od zásadnej pripomienky.

Doplnené.
	
Ministerstvo hospodárstva SR	1. V návrhu uznesenia vlády SR – pri bode B.3 je potrebné doplniť aj podpredsedu vlády a ministra hospodárstva a text „ .... Doložky finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“ je potrebné nahradiť textom „ ..... Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie“.

2. V samotnom materiáli je potrebné túto skutočnosť zohľadniť na strane 2 vo štvrtom odseku; na strane 5 nadpis c); na strane 7 v časti b)i. v druhom odseku je potrebné za slovo „financií“ doplniť slovo „hospodárstva“; na strane 10 bod 5.d) má znieť: „Ministerstvo financií SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo životného prostredia SR a Úrad vlády SR vypracovali jednotnú metodiku na prípravu a vyhodnocovanie Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie – každý za časť, ktorú vyhodnocujú.“.

3. Na strane 7 a 8 žiadame vypustiť časť b)ii. – „Analytickú štúdiu“. Napriek tomu, že je nepochybne potrebné skvalitňovať legislatívny proces a jeho výstupy, teda všeobecne záväzné právne predpisy, doplnenie takéhoto materiálu nie je náležite odôvodnené.

4. Na strane 9 v časti b)vi. nesúhlasíme s návrhom na predĺženie pripomienkového konania k legislatívnym materiálom z terajších 15 dní na 30 dní. Takéto predĺženie by mohlo spôsobiť výrazné zbrzdenie legislatívnych prác na návrhu právneho predpisu.	Z

Z

Z

Z	A

A

N

N	Upravené.

Upravené.

MH SR netrvá na zásadnej pripomienke.

Upravená iná časť materiálu s možnosťou využitia skráteného pripomienkového konania v závažných prípadoch. MH SR od zásadnej pripomienky ustúpilo.	
Ministerstvo kultúry SR	1. V súvislosti s navrhovanými zmenami smerujúcimi k jednotnému informačnému sledovania legislatívneho procesu považujeme za potrebné zdôrazniť, že termín ich zavedenia do praxe musí prioritne zohľadňovať úroveň technického vybavenia všetkých pracovísk vrátane zabezpečenia prenosovej kapacity siete. 
2.	Pri navrhovanom zavedení predkladania analytickej štúdie odporúčame zvážiť navrhovanú lehotu na jej zverejnenie, tak aby v zásade predchádzala zverejneniu vlastného návrhu právneho predpisu na pripomienkové konanie. Vzhľadom na navrhované predĺženie lehoty pripomienkového konania možno predpokladať, že v čase zverejnenia analytickej štúdie (dva mesiace pred termínom uvedeným v Pláne legislatívnych úloh), by už mal byť predmetom pripomienkového konania samotný návrh právneho predpisu.
	O

O	

A	Predkladateľ berie pripomienku na vedomie.

Upravené.	
Ministerstvo obrany SR	1. S textom navrhovaným v bode B.5. návrhu uznesenia vlády nesúhlasíme a navrhujeme jeho vypustenie z dôvodu, že uznesením vlády SR č. 566/2004 bolo v bode B.3. uložené podpredsedom vlády, ministrom a predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR prijať opatrenia na nepredkladanie takých úloh do návrhov uznesení vlády, ktoré sú duplicitné so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Navrhovaná neterminovaná úloha „poskytnúť úplnú súčinnosť pri plnení úlohy B.2.“ je duplicitná najmä s úlohou ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy vyplývajúcou z ustanovenia § 38 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej správy  v znení neskorších predpisov. 
     Ďalej navrhujeme do textu bodu B.2 za slová: „v spolupráci“ vložiť slová: „s ministrami, vedúcimi ostatných ústredných orgánov štátnej správy,“.

2. S navrhovanou časťou materiálu zásadne nesúhlasíme a navrhujeme upustiť od požiadavky vypracúvať analytickú štúdiu.
     Zavedenie tzv. analytickej štúdie podľa nášho názoru nezaručí vyššiu kvalitu legislatívnych výstupov, naopak, spôsobí nárast administratívnej činnosti na úkor kvalitnej legislatívnej činnosti. Zastávame názor, že doterajší spôsob vypracovania legislatívneho zámeru a všeobecnej časti dôvodovej správy k návrhu všeobecne záväzného právneho predpisu je postačujúci. Nevyhnutná potreba zavedenia tzv. analytickej štúdie a jej prínos do legislatívneho procesu nie sú v predkladanom materiáli dostatočne zdôvodnené. Domnievame sa tiež, že uvažovaná požiadavka, aby rozsah analytickej štúdie (vrátane stanoviska k pripomienkam), pri navrhovanej štruktúre (ktorá samotná tvorí viac ako ¼ strany A4), bol limitovaný jednou stranou A4, je nereálna.

3. K bodu  4 písm. b) uplatňovanie zásadných pripomienok výlučne formou listu ministra alebo štátneho tajomníka, je vzhľadom na krátkosť lehoty pripomienkového konania a na množstvo aktivít a povinností uvedených funkcionárov, v praxi veľmi ťažko realizovateľné. I keď zásadná pripomienka vyjadruje kategorický nesúhlas, podľa našich skúseností takmer 95% rozporov vyplývajúcich z týchto pripomienok sa podarí odstrániť v rozporových konaniach na nižšej úrovni.

4. K bodu  4 písm. b) k návrhu, aby zásadné pripomienky z iných ústredných orgánov štátnej správy než ministerstiev boli vyhodnocované, ale bez povinnosti uskutočnenia rozporového konania uvádzame, že úlohy ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy sú v ustanoveniach § 35 až 38 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej správy  v znení neskorších predpisov formulované spoločne. Z toho dôvodu, najmä však s poukazom na § 37 uvedeného zákona, odporúčame ponechať doterajší spôsob povinnosti uskutočniť rozporové konanie aj v prípade uplatnenia zásadných pripomienok zo strany ostatných ústredných orgánov štátnej správy uvedených v ustanovení § 21 citovaného zákona

5. K bodu  4 písm. b) návrh, aby orgány, ktorým sa legislatívny materiál predkladá na pripomienkovanie, mohli uplatňovať zásadné pripomienky len z pohľadu ich vecnej pôsobnosti je v rozpore s ustanovením § 1 ods. 2 zákona č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, minimálne s princípmi profesionality, efektivity a etiky. Ak sa v legislatívnom materiáli vyskytujú vážne nedostatky, sú pripomienkujúce subjekty v súlade s citovaným ustanovením povinné na to formou zásadných pripomienok upozorniť bez ohľadu na skutočnosť, či sa uvedené nedostatky týkajú ich vecnej pôsobnosti alebo nie.  

6. K bodu 4 písm. b) odporúčame, aby navrhované predĺženie lehoty na pripomienkovanie legislatívnych materiálov bolo určené  počtom pracovných dní, t. j. namiesto navrhovaných 30 kalendárnych dní určiť lehotu napr. 20 pracovných tak, ako je to aj v súčasnosti v platnom znení čl. 9 ods.6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (15 pracovných dní). 	O

Z

Z

O

Z

O	N

N

N

ČA

N

A	Predkladateľ považuje navrhované znenie za dostačujúce.

Text upravený, MO SR na záasadnej pripomienke netrvá.

Text upravený, MO SR na zásadnej pripomienke netrvá.

Text bol čiastočne upravený.

MO SR od pripomienky upustilo.

Upravené.	
Ministerstvo školstva SR	1. Odporúčame v bode b) Zmeny v samotnom procese pripomienkového konania celý odsek označený ako „ii. Analytická štúdia“ vypustiť. V rámci legislatívneho procesu je uvedená analytická štúdia nadbytočná, komplikuje a predlžuje legislatívny proces a uvádza údaje, ktoré je možné uplatniť v legislatívnom zámere a všeobecnej časti dôvodovej správy.

2. Žiadame ako zásadnú pripomienku, aby v bode b) Zmeny v samotnom procese pripomienkového konania celý odsek označený ako „v. Obmedzenia možnosti formulovať zásadné pripomienky“ bol dopracovaný aj na „obyčajné pripomienky“, najmä z pohľadu ich vecnej pôsobnosti.

3. Do bodu b) Zmeny v samotnom procese pripomienkového konania žiadame doplniť nový odsek týkajúci sa vyhodnotenia, ak príde k rozporovému konaniu zásadnej pripomienky a pripomienkujúci v rámci tohto konania ustúpi od pripomienky (netrvá na nej). Ako takýto prípad vyhodnotiť, pretože v doterajších smerniciach toto nie je vysvetlené (napr. ako akceptované, neakceptované, resp. z hodnotenia vypustené).

4. Odporúčame explicitne uviesť, či sa zmeny v samotnom procese pripomienkového konania tak, ako sú navrhované v materiáli pri návrhoch zákonov budú v rovnakej miere, ako pri návrhoch ÚOŠS týkať aj poslaneckých návrhoch zákonov. Ak majú byť vykonané všetky stanovené kroky a doložené všetky predpísané zložky návrhu zákona zo strany predkladajúceho, malo by sa to podľa nášho názoru týkať aj poslaneckých návrhov preto, že nový systém je uvažované vypracovať v spolupráci s Kanceláriou NR SR a má byť spoločným jednotným systémom.

5. Odporúčame, aby pri prerokúvaní návrhov zákonov v Legislatívnej rade vlády SR, ktoré budú v jednotlivých článkoch zasahovať do pôsobnosti iných rezortov, ako je to uvedené v zákone č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy, bolo predložené písomné stanovisko príslušného ministra, že s takýmto návrhom súhlasí.

6. Z formálneho hľadiska odporúčame na str. 6 v druhom ods. časti a) v texte druhej odrážky doplniť čiarku pred spojenie „a to“ a na str. 9 v závere časti  „iv.“ Doplniť pred slovo „nevyhodnocuje“ slovo „ich“.	O

Z

O

O

O

O	N

N

N

N

N

A	

Predkladateľ nemá v úmysle limitovať možnosť uplatňovať pripomienky. MŠ SR upustilo od zásadnej pripomienky.

Toto predkladateľ navrhuje ponechať na rozhodnutí jednotlivých orgánov. Do vyhodnotenia je možné napísať, že po rozoprovom konaní sa na pripomienke netrvá, alebo obdobnú formuláciu.

Úpravu procesu predkladania poslaneckých návrhov zákonov má plne v gescii Národná rada SR. Nie je úmyslom predkladateľa v tejto fáze zjednocovať oba postupy.

Každý minister môže zaujať stanovisko k zásahu do zákona v pôsobnosti jeho ministerstva v rámci pripomienkového konania.

Upravené.	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja  SR	Požadujeme z časti 4. materiálu v písmene b) vypustiť navrhovanú zmenu uvedenú nadpisom „ii   Analytická štúdia“.
Analytická štúdia, ktorá podľa vyjadrenia predkladateľa materiálu má predstavovať  „analýzu prvotnej filozofie legislatívneho zámeru“, by nesporne viedla k ďalšiemu predlžovaniu resp. administratívnemu sťažovaniu už aj tak dosť obtiažneho legislatívneho procesu. 
Je úplne zrejmé, že je  absolútne nereálne  pojať názor, že by rozsah analytickej štúdie mohol byť limitovaný jednou stranou A4, keďže predkladateľ na str. 8 materiálu uvádza takú navrhovanú štruktúru analytickej štúdie, že obsah jednotlivých častí analytickej štúdie by sa rozsahovo približoval  dôvodovej správe legislatívneho materiálu. 	O	N	Text čiastočne upravený, predkladateľ na zavedení predbežnej informácie trvá.	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	Neposlali pripomienky v elektronickej forme. 

Uplatnili zásadné pripomienky k:
1. K bodu 4, písm.b) i. -   Doložka  finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vlyvov na zamestnanosť, zásadne žiadame doplniť do textu inkorporovanie požiadaviek na environmentálne konzultácie vyplývajúcich zo smerníc EÚ do systému pripomienkového konania v rámci Doložiek. Súčasne zásadne žiadame, aby bol do textu doplnený aj harmonogram plnenia úlohy v rámci Lisabonskej stratégie so znením „Hodnotenie dopadov regulácie“ (Regulatory Impact Assesment).

2. K návrhu na Analytickú štúdiu žiadajú upraviť text tak, aby bolo na predkladateľovi, či analytickú štúdiu predloží alebo nie.

3. Nesúhlasia s tým, aby bolo potrebné pri pripomienke uviesť konkrétne znenie pripomienky, navrhnúť zmenu alebo vypustenie textu.

4. Nesúhlasia s predĺžením lehoty na MPK na 30 kalendárnych dní a žiadajú ponechať súčasný stav.	

Z

Z

Z

Z

N

N

A

N	

Predkladateľ navrhuje doriešiť predmetnú problematiku rokovaniami v rámci prípravy metodík na vypracúvanie Doložky.

MPSVaR SR od pripomienky upustilo.

Upravené.

Predkladateľ na predĺžení trvá.	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	1. V súčasnosti je systém pripomienkového konania popísaný v troch samostatných materiáloch, preto žiadame, aby bol z týchto materiálov vypracovaný jeden komplexný dokument, v ktorom budú osobitne uvedené aj odlišnosti postupov podľa charakteru spracovaných dokumentov. Túto úlohu je potrebné doplniť aj do návrhu uznesenia vlády SR a do kapitoly č. 5, z ktorej by boli vypustené úlohy b) a c). 
V prípade, že nebude akceptovaná požiadavka na vytvorenie jednotného dokumentu, žiadame, aby v kapitole 5, bod c) bol doplnený aj návrh na novelizáciu Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR.

2. V bode 4. písmena a) Navrhujeme vytvorenie nového jednotného softvéru na prípravu legislatívnych materiálov, jeho zavedenie do praxe, vrátane zabezpečenia dostatočného počtu licencií pre jednotlivé orgány a organizácie vyžaduje značné finančné prostriedky, nesúhlasíme s vytvorením nového softvéru, ale odporúčame vytvorenie šablón pre systém Microsoft Office, ktorý je v súčasnosti aj na základe dohody vlády s firmou Microsoft najbežnejšie používaným a dostupným kancelárskym programovým vybavením. 

3. V bode 4 písmena b) odsek ii So zavedením analytickej štúdie nesúhlasíme, pretože ide o ďalší materiál, ktorý sa navyše nepredkladá na medzirezortné pripomienkové konanie. Nakoľko podľa uvedeného návrhu budú mať pripomienky pripomienkujúcich subjektov a verejnosti uplatnené k analytickej štúdii pre predkladateľa iba informačný charakter ako aj vzhľadom na veľký počet právnych predpisov, ktoré majú rezorty predložiť do legislatívneho procesu odporúčame zvážiť opodstatnenosť zavedenia navrhovanej analytickej štúdie, ktorá v podstate len predĺži legislatívny proces a zaťaží predkladateľa pri príprave právneho predpisu.
Limitovanie rozsahu na 1 stranu A4 je nereálne, keď podľa materiálu len nadpisy jednotlivých častí sú na ¼ strany preto navrhujeme neuvažovať s jej zavedením.

4. V bode 4 písmena b) odsek vi Neodporúčame schváliť predĺženie lehoty na pripomienkovanie legislatívnych materiálov na 30 kalendárnych dní minimálne pre rok  2005 a 2006, nakoľko sa ešte stále predkladá veľký počet právnych predpisov do legislatívneho procesu.

5. V bode 4 písmena b) odsek iii Skrátené pripomienkové konanie treba umožniť, ak na základe požiadavky vlády je potrebné predložiť materiál v určenom termíne, ktorý neumožní uskutočnenie riadneho pripomienkového konania a zároveň, aby vláda SR pri ukladaní úloh zohľadňovala termíny potrebné na uskutočnenie pripomienkového konania. V tejto súvislosti navrhujeme, aby sa neskrátené lehoty uplatnili nielen pri materiáloch legislatívnej povahy, pri strategických a koncepčných materiáloch, ako sa navrhuje v materiáli, ale aj pri materiáloch cenovej regulácie, nakoľko tieto sú svojou povahou a finančným vplyvom mnohokrát závažné.

6. V bode 4 písmena b) odsek iv Pri definícii pripomienky je potrebné vychádzať aj z typu materiálu, pretože pri koncepčných a strategických materiáloch nie je možné vždy jednoznačne navrhnúť zmenu, úpravu prípadne vypustenie textu, najmä pokiaľ pripomienkujúci subjekt nesúhlasí s navrhovanou filozofiou riešenia určitej problematiky, z ktorej materiál vychádza. Takáto zmena filozofie môže vyžadovať prepracovanie materiálu ako celku. Preto s takto definovanou pripomienkou je možné súhlasiť najmä pri paragrafovom znení právnych predpisov a samotný materiál rieši problém definície pripomienky len v rámci legislatívnych pravidiel, čo považujeme za nedostatočné.

7. V bode 4 písmena b) odsek v Odporúčame v tejto časti uviesť spôsob riešenia a či je povinnosť riešenia zásadných pripomienok uplatnených v rámci hromadnej pripomienky. Túto časť odporúčame doplniť o text, v ktorom by bolo potrebné uviesť postup, ak sa rozporové konanie uskutoční a k dohode nedôjde, či je možno materiál postúpiť ďalej do legislatívneho procesu.  

8. V bode 5 v písmene b) a c) navrhujeme slová „ schválené“ nahradiť slovom „navrhované“ nakoľko zmeny nie sú v súčasnosti schválené, ale len v štádiu návrhu.	Z

Z

Z

Z

O

O

O

O

	A

ČA

ČA

ČA

N

A

N

A	Doplnená novelizácia Metodického pokynu.

MP SR od pripomienky upustilo.

Text upravený, MP SR na zásadnej pripomienke netrvá.

Lehota upravená na 230 pracovných dní, MP SR od pripomienky upustilo.

Vzhľadom na úpravu materiálu je pripomienka bezpredmetná.

Upravené.

Predmetná časť rieši len tie oblasti, v ktorých navrhuje zmeny. Ostatné zostávajú nedotknuté.

Upravené.	
Ministerstvo životného prostredia SR	Neposlali pripomienky v elektronickej forme. Zásadné pripomienky neuplatnili.				
Protimonopolný úrad SR	1. K časti 4 písm. a) bod iv. Definícia pripomienky
V praxi PMU SR sa vyskytujú prípady, keď návrh predložený do pripomienkového konania je z hľadiska ochrany hospodárskej súťaže  pre PMU SR neprijateľný ako celok, vo svojej podstate. V takom prípade úrad podáva zásadné všeobecné pripomienky, pri ktorých však nie je možné navrhovať vypustenie konkrétneho ustanovenia alebo navrhnúť konkrétnu zmenu ustanovenia. Pripomienka sa v takom prípade týka celého návrhu, príp. samotnej filozofie návrhu a PMU SR nemôže namiesto predkladateľa prepracovať celý návrh. Z tohto dôvodu zásadne nesúhlasíme s takouto striktnou úpravou definície pripomienky a navrhujeme, aby bolo pri novelizácii Čl. 10 Legislatívnych pravidiel vlády dôsledne rozlišované medzi pripomienkami konkrétnymi a všeobecnými. 

2. K časti 4 písm. a) bod v. Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky 
S týmto návrhom zásadne nesúhlasíme. Každý ÚOŠS je orgánom, ktorý má v pôsobnosti špecifický úsek štátnej správy a z hľadiska svojej pôsobnosti má právomoc podávať tak odporúčacie ako aj zásadné pripomienky. Ak predkladateľ nebude mať povinnosť uskutočniť rozporové konanie aj s ÚOŠS inými ako sú ministerstvá, tieto orgány stratia možnosť obhájiť svoje zásadné pripomienky v prípade, keď ich predkladateľ neodôvodnene odmietne. 	Z

Z	A

ČA	Upravené.

Text upravený, PMÚ SR na zásadnej pripomienke netrvá.	
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR	1. Na strane 7 je deklarované, že o uverejnení analytickej štúdie nebude zasielaný formálny oznam. Pre pripomienkujúce miesta to však znamená denne vykonávať kontrolu, či nebol takýto materiál uverejnený. Ak je našim cieľom skvalitnenie legislatívneho procesu bol by logickejší opačný postup to znamená automaticky zasielať informáciu, aby mali pripomienkujúce miesta dostatok času uplatniť prípadné návrhy.

2. V bode V. v druhom odseku sa ukladá predkladateľovi len vyhodnocovať zásadné pripomienky ostatných ústredných orgánov štátnej správy bez povinnosti viesť o nich rozporové konanie. Odporúčame radšej obmedziť možnosť ostatných ústredných orgánov štátnej správy zasielať zásadné pripomienky mimo rozsah svojich kompetencií vyplývajúcich zo zákona, ak však majú zásadnú pripomienku v rámci kompetencií ponechať možnosť rozporového konania, nakoľko nemajú možnosť si túto zásadnú pripomienku uplatniť na rokovaní vlády Slovenskej republiky.

3. Na strane 7 uplatňujeme pripomienku k počítaniu termínov predkladania analytickej štúdie. Konkrétne, ak je termín predloženia materiálu august, má byť predložená analytická štúdia do 30. júna čo však nepredstavuje vyššie deklarované dva mesiace. Ak je termín august tak dva mesiace pred týmto termínom je 30. máj. Odporúčame upraviť text správy na 30. máj.	O

Z

O	N

A

A	Predkladateľ považuje navrhnutý postup za dostatočný.

Upravené.

Upravené.	
Správa štátnych hmotných rezerv SR	Pripomienky nezaslali v elektronickej forme. Uplatnili jednu zásadnú pripomienku k návrhu na obmedzenie možnosti OÚOŠS formulovať zásadné pripomeinky, resp. viesť k nim rozporové konanie.	Z	N	Predkladateľ na úprave trvá.	
Štatistický úrad SR	1.   K časti 4 písm. b) bod  iv –definícia pripomienky
Odporúčame, aby predkladateľ prihliadal i na stanoviská, ktoré obdrží.    Pripomienku nie je vždy možné vyjadriť podľa definície pripomienky podľa legislatívnych pravidiel vlády SR. V záujme skvalitnenia predkladaných návrhov môže čerpať predkladateľ i zo stanovísk, podnetov, návrhov a komentárov k návrhom.

2.  K časti 4 písm. b) bod v – obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky.
Žiadame, prerokovávať i v budúcnosti zásadné pripomienky, ktoré uplatní iný ústredný orgán štátnej správy než ministerstvo podľa v súčasnosti platných legislatívnych pravidiel vlády SR.
Podľa návrhu predkladateľ zásadné pripomienky ostatných ústredných orgánov vyhodnotí, no nemá povinnosť o nich viesť rozporové konanie. Zásadné pripomienky sa týmto stávajú pripomienkami odporúčajúcimi a pre uvedené pripomienkujúce orgány prestávajú plniť svoju úlohu i napriek tomu, že môže ísť o vysoko odborné pripomienky.	O

Z	A

N	Upravené.

Predkladateľ na úprave trvá.	
Úrad jadrového dozoru SR	1. K časti 4 predmetného materiálu „Zhrnutie navrhovaných zmien súčastného stavu PK“ ods. b) Zmeny v samotnom procese PK, písm. „v. Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky“ - žiadame vypustenie celého písmena v. zo 4. časti materiálu resp. jeho úpravu tak, aby aj iným ústredným orgánom štátnej správy zostala možnosť uplatňovať zásadné pripomienky k návrhom legislatívnych predpisov s tým, že by predkladateľ bol povinný vykonať rozporové konanie. 

2. K časti 3 bod b) a časť 6 posledný odsek – v súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou konštatujeme, že pripomienkam zo strany verejnosti sa venovala resp. aj naďalej bude venovať vysoká pozornosť, dokonca sa v prípade verejnosti nevylučuje aj organizovanie rozporových konaní pri zásadných pripomienkach. V každom prípade vítame možnosť verejnosti, a to aj laickej, aby mohla aktívne zasahovať do legislatívneho procesu, avšak v prípade rozporových konaní k zásadným pripomienkam, by mal byť vyvážený prístup k zásadným pripomienkam verejnosti a zásadným pripomienkam ostatných ústredných orgánov štátnej správy.

3. K časti 4 bod ii. predposledná veta v druhom odseku – „Aby sa zabránilo zbytočnej administratíve, pripomienkujúcim miestam sa nebude zasielať formálny oznam o jej zverejnení.“ Uvedenú vetu navrhujeme nahradiť nasledovným znením: „Pri zasielaní formálneho oznámenia o zverejnení analytickej štúdie sa postupuje primerane ako pri zasielaní formálneho oznámenia o medzirezortnom pripomienkovom konaní.“	Z

O

O	N

N	Po úprave textu ÚJD SR na zásadnej pripomienke netrvá.

Predkladateľ berie pripomienku na vedomie.

Predkladateľ nechce proces formalizovať.	
Úrad pre verejné obstarávanie	K bodu 4. b) v.  Obmedzenie možnosti formulovať zásadné pripomienky
V tomto bode žiadame v celom rozsahu vypustiť celý text uvedený v odseku 1 a odseku 2.	Z	N	Predkladateľ na úprave trvá.	
Národný bezpečnostný úrad	V rámci tvorby všeobecne záväzných právnych predpisov nepovažujeme návrh obsiahnutý v druhom odseku 4. časti písm. b) bod v. za prínos pre skvalitnenie pripomienkového konania, skôr naopak. Túto pripomienku považujeme za zásadnú a označený text žiadame z návrhu predloženého materiálu vypustiť.	Z	ČA	Po úprave textu NBÚ SR na zásadnej pripomienke netrvá.	
Generálna prokuratúra SR	Podľa časti 4, písm. a) „Zmeny smerujúce k jednotnému informačnému systému sledovania legislatívneho procesu“ sa predpokladá s využívať informačný systém, ktorý by mal spĺňať kritériá uvedené v návrhu.
V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť, že už v súčasnosti je k dispozícii systém, ktorý spĺňa prevažnú časť vlastností, ktoré sa od systému očakávajú. Uznesením vlády č. 732 z 3. júla 2002 bol schválený materiál „Vyhodnotenie stavu aproximácie práva SR s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie za rok 2001“, v ktorom bol predstavený systém ISLAP – Informačný systém pre legislatívu a aproximáciu práva. Podľa bodu B.2 uznesenia bola vytvorená sieť kontaktných osôb zodpovedných za vkladanie údajov do systému.
Vzhľadom na uvedené navrhujeme využitie už existujúceho systému a jeho prispôsobenie potrebám, ktoré vyplynú zo zmien v legislatívnom procese. 	Z	A	Upravené.	
Národná banka Slovenska.	Neposlali pripomienky v elektronickej forme. Zásadné pripomienky neuplatnili.