Informácia o priebehu a výsledkoch Konferencie k záväzkom vojenských spôsobilostí uskutočnenej v rámci rokovania Rady EÚ pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ

Dňa 22. novembra 2004 sa v Bruseli  uskutočnila Konferencia k záväzkom vojenských spôsobilostí (ďalej len „Konferencia“) a zasadnutie Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ  vo formáte ministrov obrany. Slovenskú republiku zastupoval štátny tajomník  ministerstva obrany. 

Hlavným cieľom Konferencie bolo deklarovať záväzky zamerané na splnenie Hlavného cieľa EÚ – Headline Goal  2010 (ďalej len „HG 2010“), najmä konceptu bojových skupín (BGs).

Na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ (GAERC),  bol prijatý dokument Deklarácia o európskych vojenských spôsobilostiach. Tento dokument hodnotí doterajší postup členských krajín EÚ v procese vytvárania vojenských spôsobilostí EÚ.

Dokument obsahuje 5 tematických okruhov: 
-	implementácia HG 2010,
-	bojové skupiny EÚ,
-	hodnotenie procesu Akčného plánu európskych spôsobilostí (ECAP),
-	globálny prístup k nasaditeľnosti síl,
-	posilnenie vojenskej spolupráce

a 3 prílohy, ktoré podrobnejšie rozpracovávajú
1.	príspevky členských krajín do budovania bojových skupín,
2.	zhodnotenie procesu ECAP,
3.	globálny prístup k nasaditeľnosti síl.

Proces rozvoja vojenských spôsobilostí a urýchlenie implementácie HG 2010 by malo umožniť EÚ vytvorenie balíkov síl  potrebných na zabezpečenie petersberských úloh a úloh vyplývajúcich z Európskej bezpečnostnej stratégie týkajúcich sa operácií krízového manažmentu. V súčasnosti je prioritou vytvorenie bojových skupín. Rovnako dôležitý je  aj koncept globálneho prístupu k nasaditeľnosti síl, pretože bez dosiahnutia potrebných spôsobilostí strategickej prepravy nie je možné realizovať ani koncept bojových skupín           a HG 2010.

Koncept bojových skupín

Bojové skupiny by mali dosiahnuť počiatočnú operačnú spôsobilosť v roku 2005 tak, aby EÚ mohla viesť jednu operáciu krízového manažmentu pri nasadení jednej bojovej skupiny  a plnú operačnú spôsobilosť od roku 2007 zabezpečujúcu schopnosť viesť dve simultánne operácie krízového manažmentu. Konferencia zároveň upozornila na potrebu koherencie a vzájomnej podpory medzi konceptmi bojových skupín a síl rýchlej reakcie NATO (NRF), hlavne z hľadiska dosiahnutia jednoty štandardov výcviku a operačných procedúr. Bola prezentovaná aj možnosť participácie nečlenských krajín EÚ na vytváraní bojových skupín.

Členské krajiny EÚ celkovo deklarovali vytvorenie  13 bojových skupín. Uvedený počet prevyšuje pôvodne zamýšľaný počet 7 až 10 skupín. V deklarovaných bojových skupinách sa zúčastnia tieto členské krajiny EÚ:

•	Francúzsko,
•	Taliansko,
•	Španielsko,
•	Veľká Británia,
•	Nemecko, Poľsko, Belgicko, Luxemburg a Španielsko,
•	Francúzsko a Belgicko,
•	Nemecko, Holandsko a Fínsko,
•	Poľsko, Nemecko, Slovensko, s príspevkom Litvy a Lotyšska s predpokladanou pripravenosťou najneskôr do roku 2010,
•	Taliansko, Maďarsko a Slovinsko,
•	Taliansko, Španielsko, Grécko a Portugalsko,
•	Švédsko, Fínsko s príspevkom Nórska ako nečlenskej krajiny EÚ,
•	Veľká Británia a Holandsko.

Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ prerokovala:

1.	Správu o pokroku pri budovaní vojenských spôsobilostí EÚ 
Správa stručne charakterizuje vývoj v jednotlivých nedostatkových oblastiach vojenských spôsobilostí. Vychádza z rovnomenného dokumentu z roku 2001, ktorý bol rozšírený o vojenské požiadavky identifikované v priebehu rokov 2002 a 2003 a o príspevky členských krajín na ich zabezpečenie. Do hodnotenia boli zapracované aj príspevky desiatich nových členských štátov EÚ. 
2.	Všeobecné politické usmernenie pre prípravu pracovného programu Európskej obrannej agentúry (ďalej len „Agentúra“) na rok 2005. 
Dokument sa sústreďuje  na inštitucionálne budovanie Agentúry a definovanie jej vzťahu k tretím krajinám. 
3.	Rozpočet Agentúry na rok 2005.  Príspevky členských krajín sú naplánované vo výške 19,9 mil. EUR. Slovenská republika prispeje na základe kľúča HDP sumou             0, 22 % výšky schváleného rozpočtu.

Pozn: Konferencia k záväzkom vojenských spôsobilostí a Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy vo formáte ministrov obrany sa uskutočnili po prvýkrát tak, aby mohli ministri obrany členských krajín prijať samostatné rozhodnutie.

Zasadnutie Riadiaceho výboru Európskej obrannej agentúry  

Na zasadnutí sa ministri obrany zaoberali tromi základnými okruhmi otázok:
-	rozpočtom Agentúry na rok 2005, ktorý bez pripomienok schválili,
-	závermi Agentúry k Zelenej knihe Európskej komisie o obrannom obstarávaní s dôrazom na aktívne zapojenie Agentúry do agendy Zelenej knihy. Identifikovali prioritu - vybudovať konkurencieschopný európsky obranný priemysel, kde Agentúra bude jeho aktívnym a motivačným prvkom pri budovaní otvoreného európskeho obranného priemyslu,
-	pracovným programom Agentúry na rok 2005, ktorý schválili (19,9 mil. EUR).

Riadiaci výbor schválil rozhodujúce dokumenty pre činnosť Agentúry v roku 2005. Zasadnutie potvrdilo, že riadiaci výbor na úrovni ministrov obrany sa bude venovať zásadným otázkam Agentúry. Významnú úlohu budú zohrávať aj ďalšie jeho formáty vytvorené na nižšej úrovni, najmä na úrovni národných riaditeľov pre vyzbrojovanie, pre výskum a technológie v oblasti obrany, resp. pre obrannú politiku a obranné plánovanie.

Podpis spoločnej deklarácie o vzájomnej spolupráci v oblasti bojových skupín  s EÚ. 

Ministri obrany Poľska, Nemecka a Slovenska po skončení Konferencie podpísali spoločnú  Deklaráciu o poľsko-nemecko-slovenskej spolupráci pri budovaní bojovej skupiny EÚ. Príspevok Slovenskej republiky do tejto bojovej skupiny bude  na základe dohody predstavovať približne 200 až 220 príslušníkov ozbrojených síl (cca 15 %) so zameraním na jednotky bojovej podpory a jednotky zabezpečenia bojovej podpory. 

Skutočnosť, že sa SR podarilo vytvoriť spoločnú bojovú skupinu s Poľskom a Nemeckom, potvrdila správnosť záverov analýzy MO SR uskutočnenej na počiatku celého procesu tvorby bojovej skupiny.

Závery:

a)	Na Konferencii členské krajiny EÚ deklarovali záväzky zamerané na splnenie HG 2010 a zároveň prerokovali znenie Deklarácie o európskych vojenských spôsobilostiach. Za významný prostriedok plnenia HG 2010 sa v súčasnosti považuje vytváranie bojových skupín a budovanie konceptu globálneho prístupu k nasaditeľnosti síl.
b)	V súlade s politickými požiadavkami sa dosiahnutie počiatočnej operačnej spôsobilosti bojových skupín EÚ stanovilo na rok 2005. Úplnú operačnú spôsobilosť dosiahnu bojové skupiny v roku 2007.
c)	Na Konferencii členské krajiny EÚ deklarovali vytvorenie 13 bojových skupín. Slovenská republika vytvorí bojovú skupinu spoločne s Poľskom a Nemeckom. Doplnkovými silami prispejú Litva a Lotyšsko.
d)	Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ prijala Deklaráciu o európskych vojenských spôsobilostiach a Správu o pokroku pri budovaní vojenských spôsobilostí.
e)	Riadiaci výbor Agentúry schválil rozpočet a pracovný program Agentúry na rok 2005.