Návrh na prenájom pozemkov a objektov na vytvorenie Národného olympijského centra pre vodný slalom v Čunove

 Analýza súčasného stavu

     Areál sa začal budovať v roku 1995 v súvislosti s uvedením vodného diela Gabčíkovo – Nagymarosz do prevádzky ako dočasné riešenie v spolupráci s vodákmi. Investorom bola Vodohospodárska výstavba š.p. Bratislava. Začali sa vytvárať podmienky pre vytvorenie športovo rekreačného areálu vodných športov. Uvedenie samotných slalomových tratí do skúšobnej prevádzky sa uskutočnilo v roku 1996.
Od začiatku využívali areál najmä vodní slalomári zo Slovenského zväzu vodného slalomu a zjazdu. Neskôr sa pridali aj športovci zo Zväzu vodáctva a raftingu SR. Areál sa stal denným tréningovým miestom pre reprezentantov SR, ktorí využili kvalitné tréningové podmienky areálu a dokázali svoje športové majstrovstvo aj na vrcholných svetových podujatiach v uplynulých rokoch. V Čunove vyrástlo mnoho špičkových športovcov,  ako sú olympijskí víťazi bratia Peter a Pavol Hochschorneroví, či medailista  z OH 2000 Juraj Minčík. Za nimi sú mladé nádeje slovenského športu - juniorskí majstri sveta Jana Dukátová, Dana Beňušová, Alexander Slafkovský, Ján Šajbidor a mnohí ďalší. 
      Od roku 1997 sa tu každoročne uskutočňujú aj vrcholné medzinárodné športové podujatia. V rokoch 1997 a 1999 sa tu uskutočnili preteky Svetového pohára vo vodnom slalome, v roku 2000 Majstrovstvá sveta juniorov a v roku 2001 Majstrovstvá Európy juniorov. Okrem toho sa tu ročne uskutočnilo mnoho ďalších pretekov vo vodnom slalome, v raftingu, či v ďalších druhoch športov na divokej vode. V roku 2002 sa tu uskutočnia Majstrovstvá Európy vo vodnom slalome, v roku 2003 finále Svetového pohára vo vodnom slalome ako kvalifikácia na OH 2004 v Aténach. Čunovo kandiduje na organizáciu  Majstrovstiev sveta vo vodnom slalome pre rok 2007.
      Od počiatku Areál vodných športov spravuje Vodohospodárska výstavba š.p., ktorá je  investičnou a projektovou organizáciou. Areál má zameranie na športovú činnosť s možnosťami využitia v  rekreačnej oblasti.
Areál využívajú najmä vodní slalomári a pretekári v raftingu na tréningové účely a organizovanie domácich a medzinárodných podujatí. Vodohospodárska výstavba š.p. im faktúrovala za túto činnosť nasledovné čiastky:
v roku 1998     500 000,- Sk                                        v roku 2000	   2 900 000,- Sk
v roku 1999  1 900 000,- Sk                                        v roku 2001 	  1 700 000,- Sk.
Požiadavka  na rok 2002 je vo výške 1 600 000,- Sk bez DPH. Všetky tieto prostriedky boli hradené z prostriedkov Ministerstva školstva Slovenskej republiky. 
V areáli nie je dobudovaná infraštruktúra, chýbajú pôvodne projektované komplexné tréningové podmienky a možnosti pre športovcov a návštevníkov. Najviac chýba ubytovacie a stravovacie zariadenie a druhý objekt lodenice s možnosťami regenerácie. Vzhľadom na vlastnícke vzťahy je prakticky nemožné modernizovať softwerové vybavenie, potrebné pri organizácii vrcholných podujatí. Využitie existujúcich zariadení je viazané na ďalšie finančné požiadavky. V areáli nie sú dokončené inžinierske siete, vodovod a ČOV, chýbajú telefónne spojenia.
     Uvažované územie sa nachádza v oblasti Podunajskej roviny v blízkosti obce Čunovo. Je vymedzené zo strany severozápadnej prehradením Dunaja so štátnou cestou Čunovo – Gabčíkovo vedúcou po korune hrádze, zo strany juhozápadnej vodnou hladinou a zo strany severovýchodnej vodnou hladinou a haťou na obtoku. Areál sa rozprestiera na celkovej 

ploche 14,34 ha, z ktorých polovicu bude pokrývať  zeleň. Ostatné plochy sú využité, resp. plánované na športoviská, ubytovacie zariadenia, parkoviská, chodníky, komunikácie a vybavenosť areálu. Celková projektovaná hodnota areálu bez samotných slalomových tratí bola 208 mil. Sk. Ukončené objekty AVŠ sú v hodnote 318,671 mil. Sk. Hodnota nedokončených objektov je 81,880 mil. Sk.

Návrh riešenia

     Slovenský olympijský výbor a Slovenský zväz vodného slalomu a zjazdu má vážny záujem dostavať a spravovať s dlhodobou perspektívou celý tento areál, dostať ho do dlhodobého prenájmu na 99 rokov za symbolickú korunu s perspektívou vytvoriť z neho dobre fungujúce Národné olympijské centrum pre vodný slalom.
         Táto predstava o prenájme celého komplexu má svoje racionálne jadro, a to je prideliť športu to, čo mu patrí.
  V súčasnosti sa pripravuje privatizácia štátneho podniku Vodohospodárska výstavba. V prípade jej uskutočnenia je potrebné zakomponovať do zmluvy s novým majiteľom povinnosť akceptovať nájomnú zmluvu počas celej doby jej trvania. V opačnom prípade sa areál vodných športov stane len ťažko dostupným tréningovým miestom pre športovcov. 
Národné olympijské centrum pre vodný slalom využije všetky dostupné možnosti na získanie finančných prostriedkov na prevádzku areálu a jeho dobudovanie. Areál vodných športov v Čunove sa tak môže stať v krátkej dobe vyhľadávaným miestom pre občanov Bratislavy, miestom pre aktívny odpočinok a rekreáciu. Zariadenia areálu budú po dobudovaní poskytovať možnosti pre organizáciu školení, seminárov a zasadnutí aj iným športovým organizáciám, ale najmä budú slúžiť ďalšiemu rozvoju športového odvetvia – vodného slalomu a zjazdu tak, aby svoje vedúce postavenie vo svete potvrdil a udržal čo najdlhšie obdobie.

Návrh na prenájom pozemku a objektov na vytvorenie Národného olympijského centra pre rýchlostnú kanoistiku a veslovanie v Jarovciach

Analýza súčasného stavu

     V rámci výstavby vodného diela Gabčíkovo bolo rovnobežne s Dunajom, približne v riečnych kilometroch 1862 – 1860, vyhĺbené jazero šírky 200 a dĺžky 2200 metrov. Už pôvodný zámer bol vybudovať vodácko – veslársku dráhu, pre nedostatok finančných prostriedkov však od neho Vodohospodárska výstavba, š.p. upustila. Jazero sa nachádza v inundačnom území Dunaja v tesnej blízkosti pôvodných dunajských ramien. Svojou existenciou a polohou má jazero, nazývané pracovne Zemník, všetky predpoklady stať sa kvalitným športovým areálom, ako aj centrom rekreácie Bratislavčanov. Plánované centrum sa nachádza na parcele č. 904 kat. územie Jarovce o výmere 2 563 264 m^2, ktorej vlastníkom je Slovenská republika, v správe Vodohospodárskej výstavby š.p. Bratislava a Slovenskej vodohospodárskej výstavby š.p, Banská Štiavnica, odštepný závod Povodie Dunaja Bratislava. Uvedené územie sa nachádza medzi ochrannou povodňovou hrádzou a hlavným tokom Dunaja.
     Rýchlostná kanoistika patrí medzi popredné slovenské športové odvetvia. Jej športovci pravidelne prinášajú medaily takmer zo všetkých svetových podujatí. Ako príklad môžeme uviesť striebornú medailu Slavomíra Kňazovického z OH 1996, dva tituly Majstrov sveta dvojice Bača, Riszdorfer a tri tituly majstrov Európy štvorice Bača, Michal Riszdorfer, Richard Riszdorfer, Erik Vlček. Popritom rýchlostná kanoistika nemá na Slovensku vybudovaný areál, kde by sa mohli uskutočňovať dôležité súťaže, ale aj príprava špičkových reprezentantov. Všetky dôležitejšie preteky sa usporadúvajú na Zelenej vode pri Novom Meste nad Váhom, kde však nie je žiadna infraštruktúra a nie je ani priestorová  možnosť vybudovať tam areál v rámci súčasných nárokov. Ako prakticky jediná schodná cesta sa javí dobudovanie jazera, ktoré vzniklo v rámci výstavby VDG v inundačnom území Dunaja v blízkosti Petržalky.
     V súčasnej dobe prerokováva Magistrát hl. mesta SR Bratislavy štúdiu, ktorá zohľadňuje aj požiadavky na výstavbu Národného olympijského centra pre rýchlostnú kanoistiku a veslovanie a má všetky kladné vyjadrenia oprávnených osôb . Táto štúdia bude podkladom pre územné a stavebné konania. 

Návrh riešenia

     Cieľom  je vybudovať športový kanoisticko – veslársky areál súčasnej medzinárodnej úrovne zakomponovaný do rekreačného areálu, ktorý by v spojitosti s už realizovaným areálom rekreácie a vodného slalomu v Čunove vytvoril unikátnu oblasť rekreácie v perspektívom regióne Viedeň, Bratislava, Györ. Tento areál by bol taktiež prenajatý na 99 rokov za symbolickú korunu pre Slovenský olympijský výbor a slúžil by pre potreby Slovenského zväzu rýchlostnej kanoistiky a Slovenského veslárskeho zväzu.

Kanoisticko – veslársky areál by mal pozostávať z:
•	jazera vhodného tvaru (už vybudované) 
•	vratného kanála
•	cieľového objektu, vrátane veže rozhodcov, tribúny a  potrebných kancelárskych a technických priestorov so všetkou potrebnou infraštruktúrou, vrátane priestorov pre uskladnenie lodí a pre tréningové pobyty špičkových športovcov
•	objektov pre štartérov
•	štartovacích zariadení
•	technickej infraštruktúry potrebnej pre uskutočnenie vrcholných kanoistických a veslárskych podujatí