Informácia
o výsledkoch návštevy
predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu
v ústredí Severoatlantickej aliancie
(Brusel, 10. decembra 2001)

Dňa 10. decembra 2001 uskutočnil predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda pracovnú návštevu ústredia Severoatlantickej aliancie v Bruseli. Na svojej ceste bol sprevádzaný ministrom zahraničných vecí SR Eduardom Kukanom. Program návštevy pozostával z pracovného obedu podávaného vedúcim Misie SR pri NATO veľvyslancom Petrom Burianom a stálym predstaviteľom V. Británie pri Severoatlantickej rade veľvyslancom Emyrom Jones Parrym pre delegáciu SR vedenú predsedom vlády Mikulášom Dzurindom, generálneho tajomníka NATO lorda Georga Robertsona a ostatných osemnástich stálych predstaviteľov (resp. ich zástupcov) členských štátov pri Severoatlantickej rade. Následne sa uskutočnilo osobitné stretnutie predsedu vlády SR s generálnym tajomníkom NATO. Návšteva sa ukončila stretnutím predsedu vlády SR s ministrom zahraničných vecí V. Británie Jackom Strawom v priestoroch veľvyslanectva V. Británie v Bruseli.

Návšteva svojím spôsobom ukončila tohtoročné úspešné pôsobenie slovenskej zahraničnej politiky v oblasti príprav na členstvo v NATO. Proces prípravy na vstup SR do NATO sa v rámci tretieho cyklu Akčného plánu členstva dostal do rozhodujúcej fázy pred novembrovým summitom Aliancie v Prahe v roku 2002. Vďaka vnútropolitickému vývoju, dôveryhodnej zahraničnej politike a plneniu úloh stanovených vo vládnom národnom programe PRENAME si SR vybudovala sľubnú východiskovú pozíciu ako ašpirant na členstvo, ktorý očakáva na pražskom summite pozvanie na začatie prístupových rozhovorov. 

Niekoľko dní pred návštevou predsedu vlády SR v ústredí NATO sa v Bruseli stretli ministri zahraničných vecí NATO (6. - 7. decembra 2001), ktorí vo svojom vyhlásení o.i. zdôraznili, že na pražskom summite sa začne nové kolo rozšírenia Aliancie - v tomto zmysle bolo deväť ašpirantských krajín vyzvaných, aby pokračovali v príprave na členstvo a plne využili možnosti ponúkané Akčným plánom členstva.

Vo vzťahu k SR členské štáty Aliancie opakovane konštatujú, že rozhodujúcim predpokladom pozvania do NATO je zachovanie politickej kontinuity vývoja po parlamentných voľbách a dôsledné plnenie úloh vyplývajúcich z Akčného plánu členstva. Diskusiu o scenároch rozšírenia, resp. menách pozvaných ašpirantov, možno očakávať až na jeseň 2002. Predmetná návšteva predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu v ústredí NATO mala za cieľ potvrdiť súčasnú silnú pozíciu SR medzi ašpirantmi.

	Počas pracovného obeda s veľvyslancami členských krajín Severoatlantickej aliancie predseda vlády SR M. Dzurinda vo svojom úvodnom slove zhrnul pokrok, ktorý SR zaznamenala v ostatnom roku pri napĺňaní svojich integračných ambícií. Pripomenul získanie členstva v OECD a praktické naplnenie princípu catch-up v rokovaniach s Európskou úniou s možnou perspektívou získania plného členstva v roku 2004.
V procese príprav na členstvo v Severoatlantickej aliancii vysoko ocenil Akčný plán členstva (MAP), ako nástroj prípravy, ako aj pravidelné konzultácie a pomoc členských krajín. Jasne vyjadril záujem SR získať pozvanie stať sa členom NATO na summite aliancie v Prahe na jeseň 2002. Ocenil vysokú úroveň vzťahov SR s jej susedmi a úspešne sa rozvíjajúcu spoluprácu v rámci V4. Premiér privítal nové, pozitívne trendy vo vzťahoch medzi Alianciou a Ruskou federáciou. Zároveň upozornil na zložitosti a protirečivosti transformačného procesu v RF a odporúčal stratégiu malých dobre premyslených krokov, ktoré prinesú obojstranný prospech.
Stručne charakterizoval prebiehajúcu reformu ozbrojených síl „Model 2010“ a jej ciele. Vyzdvihol zapojenie SR do medzinárodnej vojenskej spolupráce a aktívnu účasť príslušníkov Armády SR v mierových jednotkách pod vedením NATO a OSN. Stručne sa zmienil aj o ekonomickej situácii SR a z nej odvíjajúcej sa schopnosti SR pokračovať v reforme ozbrojených síl, ako aj schopnosti perspektívne zvýšiť výdaje na obranu na úroveň 2% HDP.
 Na záver sa vyjadril k politickej situácii na Slovensku vo svetle prvého kola volieb do VÚC a s perspektívou parlamentných volieb 2002. Uistil prítomných veľvyslancov, že akékoľvek budú konkrétne výsledky parlamentných volieb, SR má potenciál zostaviť plne demokratickú vládu, ktorá zaistí kontinuitu zahraničnopolitickej a bezpečnostnej orientácie SR. 

V nasledujúcej diskusii počas obeda smerovali otázky veľvyslancov najmä k politickej situácii na Slovensku, interpretácii výsledkov regionálnych volieb, vrátane nízkej účasti občanov, a k parlamentným voľbám v roku 2002. Vo svojej odpovedi premiér Dzurinda stručne charakterizoval prvé kolo regionálnych volieb. Ako jeden z negatívnych faktorov ovplyvňujúcich účasť občanov vo voľbách označil nízku informovanosť, najmä prostredníctvom elektronických médií, čo je chybou príslušnej legislatívy a bude napravené. Upozornil, že neexistuje žiaden priamy vzťah medzi voľbami do VÚC a budúcoročnými parlamentnými voľbami, v ktorých očakáva vysokú účasť. Očakáva, že otázka členstva SR v EÚ a NATO, aj vzhľadom na fakt, že rok 2002 je finálnym rokom príprav na vstup do oboch zoskupení, bude rezonovať v predvolebnej kampani a pritiahne k volebným urnám mladých ľudí. Veľvyslanec ČR Karel Kovanda ocenil prebiehajúce reformy v SR aj rastúcu podporu verejnej mienky pre členstvo SR v NATO. Turecký veľvyslanec Onur Öymen ocenil význam dosiahnutého politického konsenzu na pôde NR SR pre vstup SR do Severoatlantickej aliancie. Maďarský veľvyslanec János Herman zvýraznil význam regionálnej spolupráce a spolupráce na úrovni parlamentov. Poľský veľvyslanec Andrzej Towpik poukázal na význam budúcich parlamentných volieb v SR pre proces integrácie a v tejto súvislosti sa pýtal aj na ekonomický vývoj a jeho dopady na nálady obyvateľstva. Premiér Dzurinda odpovedal, že ekonomické čísla na tento aj budúci rok sú povzbudivé a po dosiahnutí potrebnej makroekonomickej stabilizácie, nadobúda hospodárstvo pozitívnu dynamiku, čo by sa malo budúci rok už výraznejšie premietnuť aj do životnej úrovne občanov.

	Na stretnutí s generálnym tajomníkom NATO (GT) lordom Georgom Robertsonom informoval premiér Dzurinda GT NATO o aktuálnej politickej situácii a uskutočnenom prvom kole volieb do VÚC. Vzhľadom na nedávnu návštevu GT NATO na Slovensku (5. 11. 2001) sa GT NATO sústredil na informácie z nedávneho rokovania Severoatlantickej rady na úrovni ministrov zahraničných vecí, na rozvíjajúce sa vzťahy NATO s Ruskou federáciou a na situáciu na Balkáne. GT Robertson opätovne ocenil pripravenosť SR vyslať spolu s Českou republikou zmiešanú medzinárodnú jednotku v sile 300 príslušníkov ozbrojených síl na posilnenie jednotiek KFOR. Zdôraznil, že nás čaká (SR, ale aj Alianciu) náročný tretí cyklus MAP. Premiér Dzurinda podobne ako počas obeda, privítal zlepšenie vzťahov medzi Alianciou a RF, aj iniciatívy britského premiéra Tonyho Blaira. Ocenil aj otvorený, pragmatický prístup prezidenta RF Vladimíra Putina k medzinárodným otázkam. Zároveň však opätovne poukázal na zložitý a protirečivý transformačný proces v RF, ktorý nabáda k uvážlivosti a opatrnosti pri konkrétnych krokoch. Premiér Dzurinda ocenil historickú úlohu NATO pri stabilizácii situácie na Balkáne. Pripomenul nedávno uskutočnené (17. november 2001) slobodné voľby v Kosove a účasť srbského obyvateľstva na nich. Vyslovil domnienku, že aj keď proces zmierenia a praktického spolunažívania rôznych etník na Balkáne je dlhodobý, podarilo sa situáciu stabilizovať a dať vývoju dobrý smer. Po skončení rokovaní sa uskutočnila spoločná tlačová konferencia oboch predstaviteľov.

	Záver svojej jednodňovej pracovnej návštevy v Bruseli využil premiér Dzurinda na stretnutie s ministrom zahraničných vecí Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska Jack Strawom. V úvode stretnutia premiér Dzurinda ocenil zvyšujúcu sa intenzitu vzťahov medzi V. Britániou a SR a pripomenul svoje nedávne stretnutie s britským ministrom obrany Geoffrey Hoonom. Objasnil britskému partnerovi dôvod svojej návštevy v NATO s poznámkou, že na najbližšie obdobie je členstvo v Severoatlantickej aliancii prioritou číslo jedna v zahraničnej a bezpečnostnej politike SR. Minister Straw sa zaujímal o rozvoj regionálnej spolupráce a vzťahy s Českou republikou. Tie označil premiér Dzurinda za najlepšie v celej doterajšej histórii a pripomenul zavŕšenie otázok po rozdelení federácie konečnou dohodou o rozdelení majetku bývalej federácie. K otázke vízovej povinnosti pre občanov SR na vstup do V. Británie sa minister Straw vyjadril, že je to v prvom rade otázka čísiel. Ak poklesne počet žiadateľov o azyl na dostatočne nízke číslo, britská strana je pripravená zrušiť vízovú povinnosť.
Minister Straw sa zaujímal o situáciu rómskych občanov SR. Premiér informoval ministra o prijatých opatreniach, projektoch na zlepšenie sociálnej situácie Rómov, s tým, že sa sústredíme najmä na mladú generáciu. Britský minister sa zaujímal aj o stav prístupového procesu do EÚ a hospodárskej situácii v SR. Premiér informoval ministra o počte predbežne uzatvorených kapitol, o úlohách do konca belgického predsedníctva, očakávaniach od summitu v Laekene a plánoch na španielske predsedníctvo EÚ. V odpovedi na ekonomickú situáciu vyslovil premiér relatívnu spokojnosť s hlavnými makroekonomickými ukazovateľmi SR s výnimkou vysokej miery nezamestnanosti, ktorá je spôsobená aj tým, že niektorí občania nemajú ani záujem sa uchádzať o prácu. Minister Straw našiel paralelu so situáciou vo Veľkej Británii, do ktorej nastúpila vláda Tonyho Blaira a spomenul úspešné britské reformy v tejto oblasti. Premiér Dzurinda vyslovil veľký záujem o skúsenosti z týchto procesov. Minister Straw poznamenal, že časť informácií poskytnú prostredníctvom ZÚ a nového veľvyslanca v SR, časť môže prebehnúť na expertnej úrovni buď v SR alebo vo Veľkej Británii.
V bilaterálnej oblasti vyjadril premiér Dzurinda záujem o viac priamych zahraničných investícií z Veľkej Británie na Slovensku. Minister Straw vyjadril záujem navštíviť SR, ktorú navštívil ostatný raz v roku 1962/63. Na záver stretnutia premiér Dzurinda nechal pozdraviť prostredníctvom ministra britského ministerského predsedu Tonyho Blaira a vyjadril záujem o bilaterálne stretnutie v roku 2002, buď na Slovensku alebo vo V. Británii.

Závery:

1. 	Návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu v sídle NATO bola vyvrcholením intenzívneho politického dialógu medzi SR a Alianciou v roku 2001. Svojím načasovaním a obsahovým zameraním umožnila reagovať na otázky členských krajín ohľadom výsledkov regionálnych volieb a perspektívy politického vývoja v SR po parlamentných voľbách v r. 2002.

2. 	Priebeh diskusie s veľvyslancami členských štátov NATO počas pracovného obeda, ako aj rokovania s GT NATO potvrdili pozitívne hodnotenie pokroku, ktorý SR dosiahla v procese prípravy na vstup do NATO v uplynulom roku. Zároveň však potvrdili aj to, že rozhodujúcimi kritériami v hodnotení pripravenosti kandidátov budú politická vyzretosť krajiny, stabilita jej demokratických inštitúcií a schopnosť prispievať ku konsenzuálnemu riešeniu problémov na základe spoločných hodnôt Aliancie. V tomto smere bolo ocenené zo strany predstaviteľov členských krajín správanie sa SR ako spojenca v rozhodujúcich momentoch, vrátane reakcie na teroristické útoky proti USA. Veľvyslanci členských krajín zdôraznili význam výsledkov budúcoročných parlamentných volieb a zostavenia kredibilnej, integračne orientovanej vlády pre úspech SR na summite NATO v Prahe.

3. 	Z ďalších otázok, ktorým SR bude musieť venovať pozornosť v procese prípravy v nadchádzajúcom roku, predstavitelia Aliancie zdôraznili ekonomickú stabilizáciu, legislatívne i praktické opatrenia v oblasti budovania fungujúceho systému krízového manažmentu, implementáciu úloh reformy rezortu obrany a reštrukturalizácie ozbrojených síl.

4. 	Návšteva prispela k ďalšiemu rozvoju politického dialógu medzi SR a Alianciou v kľúčovom období prípravy strategických rozhodnutí NATO o rozšírení. Umožnila potvrdiť postavenie SR ako jedného z vedúcich kandidátov a na získanie pozvania k vstupu na pražskom summite. Zo strany predstaviteľov NATO bola ocenená otvorenosť a konštruktívnosť dialógu, ktorý viedol predseda vlády SR počas pracovného obeda s veľvyslancami i počas rokovaní s GT NATO.