Návrh

vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky
o stanovení všeobecnej hodnoty majetku

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky podľa § 33 písm. e) zákona č. .../2004 Z.z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov ustanovuje:

PRVÁ ČASŤ
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

Predmet úpravy
§ 1

(1) Táto vyhláška ustanovuje  metódy a postupy stanovenia všeobecnej hodnoty majetku.

(2) Podľa tejto vyhlášky sa postupuje aj v prípade, ak je potrebné stanoviť všeobecnú hodnotu majetku na požiadanie štátneho orgánu v rámci jeho právomocí alebo ak ide o právny úkon alebo konanie podľa osobitného predpisu.)

§ 2

Ustanovenia tejto vyhlášky sa nepoužijú
a)	na stanovenie hodnoty majetku vo výlučnom vlastníctve štátu,)
b)	pri prevode majetku podľa osobitného predpisu,)
c)	na účely  reštitúcií podľa reštitučných zákonov,
d)	pri prevode vlastníctva bytov a nebytových priestorov za podmienok ustanovených osobitným predpisom.)

§ 3
Vymedzenie základných pojmov

(1) Na účely tejto vyhlášky sa rozumie
a)	majetkom majetok podniku ako celku, časť podniku, zložka majetku podniku alebo iný majetok ako majetok podniku,
b)	podnikom najmä veci, práva a iné majetkové hodnoty, ktoré patria podnikateľovi) a slúžia na prevádzkovanie podniku alebo vzhľadom na svoju povahu majú na tento účel slúžiť,
c)	časťou podniku útvar, ktorý je organizačne a účtovne oddeliteľný,
d)	zložkou majetku podniku
1. hmotná súčasť majetku podniku s technicko-ekonomickým určením, ktorej hodnota je vyčísliteľná nezávisle od ostatného majetku podniku,
2. nehmotná súčasť majetku podniku, ktorá vplýva na jeho výnosový potenciál a je oddeliteľná nezávisle od ostatného majetku podniku,
e)	iným majetkom sa rozumie hmotný majetok a nehmotný majetok, ktorý vlastní iná osoba ako podnikateľ podľa osobitného zákona a slúži na iné účely ako na podnikanie podľa tohto zákona.

(2) Na účely tejto vyhlášky sa rozumie
a)	všeobecnou hodnotou majetku výsledná objektivizovaná hodnota majetku, ktorá  je znaleckým odhadom ceny majetku ku dňu ohodnotenia dosiahnuteľnej v bežnom obchodnom styku v danom mieste a čase; obvykle vrátane dane z pridanej hodnoty,
b)	objektivizáciou znalecké stanovenie všeobecnej hodnoty majetku zohľadňujúce technický stav, vplyv trhu, ekonomické vplyvy a iné špecifické faktory,
c)	východiskovou hodnotou nadobúdacia a znovunadobúdacia hodnota majetku v čase ohodnotenia alebo pre vybrané zložky majetku hodnota, ktorá je ustanovená v prílohách tejto vyhlášky,
d)	účtovnou hodnotou majetku podniku alebo jeho častí hodnota vykazovaná  v účtovnej evidencii alebo v inej evidencii slúžiacej  ako vstupná informácia na stanovenie všeobecnej  hodnoty majetku podniku,
e)	odčerpateľným zdrojom peňažné vyjadrenie úžitku vytváraného najmä z disponibilných ziskov,  výnosov alebo zo salda peňažných tokov, ktorý sa dosiahne z činnosti podniku alebo jeho častí, alebo zo zložiek majetku podniku a ktorého výška závisí od minulého vývoja podniku, od jeho súčasného postavenia na  trhu, ale predovšetkým od jeho predpokladaného vývoja.

§ 4
Pôsobnosť vyhlášky

(1) Podľa tejto vyhlášky postupujú
a)	ústavy a iné pracoviská zapísané v zozname vedenom Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky v znaleckom odbore podnikové hospodárstvo (ďalej len „znalecká organizácia“), ak ide o stanovenie všeobecnej hodnoty majetku podniku, jeho častí a iného majetku na účely tejto vyhlášky,
b)	znalci všetkých znaleckých odborov oprávnení hodnotiť príslušné zložky majetku podniku a iného majetku na účely tejto vyhlášky.

(2) Nehnuteľnosti a stavby na účely osobitného predpisu) sú oprávnení hodnotiť iba znalci z oboru 37 00 00 Stavebníctvo, odvetvia 37 10 02 Oceňovanie nehnuteľností.

DRUHÁ ČASŤ
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

§ 5
Stanovenie všeobecnej hodnoty majetku podniku a jeho častí

(1) Znalecká organizácia prihliada na všetky okolnosti, ktoré majú vplyv na hodnotu majetku, najmä na jeho technický stav a stav trhu v danom mieste a čase.

(2) Všeobecnú hodnotu majetku podniku alebo jeho častí stanoví znalecká organizácia podľa účelu znaleckého posudku
a) majetkovou metódou,
b) podnikateľskou metódou,
c) kombinovanou metódou,
d) likvidačnou metódou alebo
e) porovnávacou metódou.

(3) Základné postupy stanovenia všeobecnej hodnoty majetku podniku alebo jeho častí sú stanovené v prílohe č. 1.

(4) Majetkovou metódou stanoví znalecká organizácia všeobecnú hodnotu podniku alebo jeho častí súčtom všeobecných hodnôt jednotlivých zložiek majetku podniku znížených o všeobecnú hodnotu cudzích pasív ku dňu ohodnotenia. 

(5) Podnikateľskou metódou stanoví znalecká organizácia všeobecnú hodnotu podniku alebo jeho častí kapitalizáciou odčerpateľných zdrojov za  hodnotené časové obdobie podnikania.

(6) Kombinovanou metódou stanoví znalecká organizácia všeobecnú hodnotu podniku alebo jeho častí ako vážený priemer všeobecných  hodnôt podniku stanovených majetkovou a podnikateľskou metódou.

(7) Likvidačnou metódou stanoví znalecká organizácia všeobecnú hodnotu podniku alebo jeho častí pri zrušení právnickej osoby,) ktoré je spojené s likvidáciou, ako súčet všeobecných hodnôt zložiek majetku podniku pri zohľadnení všeobecnej hodnoty cudzích pasív a nákladov na likvidáciu alebo pri skončení činnosti podnikateľa konkurzom ako súčet všeobecnej hodnoty majetku objektivizovaný koeficientom speňažiteľnosti.

(8) Porovnávacou metódou stanoví znalecká organizácia všeobecnú hodnotu podniku alebo jeho častí zohľadnením vybraných spoločných kritérií súboru porovnateľných podnikov s využitím transakčného prístupu, vzorového prístupu alebo burzového prístupu.

(9) Stanovená výsledná všeobecná hodnota sa zaokrúhľuje na celé slovenské tisíckoruny.

§ 6
Stanovenie všeobecnej hodnoty zložiek majetku podniku alebo iného majetku

(1) Všeobecnú hodnotu zložiek majetku podniku alebo iného majetku stanoví znalecká organizácia alebo znalec príslušného znaleckého odboru formou znaleckého posudku.

(2) Znalecká organizácia alebo znalec pri stanovení všeobecnej hodnoty zložky majetku podniku alebo iného majetku postupuje podľa jednotlivých príloh tejto vyhlášky; v ostatných prípadoch postupuje podľa osobitného predpisu)  pre jednotlivé znalecké odbory.

(3) Pri stanovení všeobecnej hodnoty zložiek majetku podniku alebo iného majetku, pre ktoré nie je metodika v prílohách vyhlášky stanovená alebo pre ktoré nebol vydaný osobitný predpis, znalec použije postup zaužívaný v iných znaleckých odboroch s prihliadnutím na osobitosti  uvedených zložiek majetku.

TRETIA ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA

§ 7
Členenie majetku

    Majetok sa na účely tejto vyhlášky člení na  
a) majetok podniku, ktorým sa rozumie investičný, obežný a ostatný majetok,
b) iný majetok ako majetok podniku.)

§ 8
Investičný majetok

Investičným majetkom na účely tejto vyhlášky sú:
a) nehmotný investičný majetok,
b) hmotný investičný majetok,
c) finančné investície.

§ 9
Nehmotný investičný majetok

(1) Zložkou nehmotného investičného majetku na účely tejto vyhlášky je
a) nehmotný investičný majetok chránený podľa osobitného predpisu,)
b) nehmotný investičný majetok nechránený.

(2) Chráneným nehmotným investičným majetkom na účely tejto vyhlášky sú:
a) softvér,
b) nehmotné výsledky výskumnej a obdobnej činnosti,
c) oceniteľné práva.

(3) Nechráneným nehmotným investičným majetkom na účely tejto vyhlášky sú:
a) nehmotné výsledky výskumnej a obdobnej činnosti, ktoré nie sú chránené,
b) oceniteľné práva, ktoré nie sú chránené,
c) zriaďovacie výdavky,
d) goodwill,
e) know-how,
f) nedokončené nehmotné investície.

(4) Stanovenie všeobecnej hodnoty nehmotného investičného majetku je uvedené v prílohe č. 2.

§ 10
Hmotný investičný majetok

(1) Hmotný investičný majetok na účely tejto vyhlášky sú nehnuteľnosti a stavby,  hnuteľné veci alebo súbory vecí, ktoré majú samostatné technicko-ekonomické určenie.

(2) Nehnuteľnosťami a stavbami na účely tejto vyhlášky sú
a) pozemky,
b) stavby,
c) byty a nebytové priestory,
d) nedokončené  stavby, byty a nebytové priestory,
e) lesné porasty, vinice, chmeľnice, ovocné sady,
f) vodné plochy.

(3) Hnuteľným investičným majetkom na účely tejto vyhlášky sú
a) stroje, prístroje, strojové zariadenia,
b) elektrotechnické zariadenia,
c) dopravné prostriedky,
d) základné stádo a ťažné zvieratá,
e) iný hnuteľný investičný majetok,
f) nedokončený hnuteľný investičný majetok.

(4) Stanovenie všeobecnej hodnoty nehnuteľností,  stavieb a hnuteľného investičného majetku je uvedené v prílohách č. 3 až  6. V ostatných prípadoch znalec postupuje podľa § 6 ods. 3.

§ 11
Finančné investície

(1) Finančnými investíciami na účely tejto vyhlášky sú
a) majetkové cenné papiere a vklady,
b) úverové cenné papiere,
c) ostatné finančné investície.

(2) Majetkovými cennými papiermi a vkladmi na účely tejto vyhlášky sú
a) akcie a dočasné listy,
b) podielnické listy,
c) členské podiely v družstvách,
d) obchodné podiely,
e) tovarové záložné listy a skladiskové záložné listy,
f) iné majetkové cenné papiere a vklady.)

(3) Úverovými cennými papiermi na účely tejto vyhlášky sú
a) dlhopisy,
b) depozitné certifikáty,
c) pokladničné poukážky,
d) zmenky,
e) vkladové listy,
f) iné úverové cenné papiere.11)

(4) Ostatnými finančnými investíciami na účely tejto vyhlášky sú
a) opcie,
b) vlastné dlhopisy,
c) vlastné akcie,
d) iné finančné investície.11)

(5) Stanovenie všeobecnej hodnoty finančných investícií je uvedené v prílohe č. 7.

§ 12
Obežný majetok

Obežným majetkom  na účely tejto vyhlášky sú:
a) zásoby,
b) pohľadávky,
c) finančný majetok.

§ 13
Zásoby

(1) Zásobami na  účely tejto vyhlášky sú:
a) materiál,
b) nedokončená výroba a polotovary,
c) výrobky,
d) zvieratá,
e) tovar.

(2) Všeobecná hodnota zásob, ktoré majú technickú podstatu zhodnú so zložkami investičného majetku, sa stanoví podľa § 10. 

(3) Všeobecná hodnota ostatných zložiek zásob sa stanoví podľa prílohy č. 8, v osobitných prípadoch znalec postupuje podľa § 6 ods. 3.

§ 14
Pohľadávky

(1) Pohľadávkami na účely tejto vyhlášky sú
a)	pohľadávky za upísané vlastné imanie,
b)	poskytnuté preddavky na nehmotný investičný majetok,
c)	poskytnuté preddavky na nehnuteľnosti a stavby,
d)	poskytnuté preddavky na hnuteľný investičný majetok,
e)	poskytnuté preddavky na zásoby,
f)	dlhodobé pohľadávky z obchodného styku,
g)	dlhodobé pohľadávky voči spoločníkom a združeniu,
h)	dlhodobé pohľadávky v podnikoch s rozhodujúcim vplyvom,
i)	iné dlhodobé pohľadávky,
j)	krátkodobé pohľadávky z obchodného styku,
k)	krátkodobé pohľadávky voči spoločníkom a združeniu,
l)	krátkodobé pohľadávky zo sociálneho zabezpečenia,
m)	krátkodobé pohľadávky voči štátu,
n)	krátkodobé pohľadávky v podnikoch s rozhodujúcim vplyvom,
o)	krátkodobé pohľadávky v podnikoch s podstatným vplyvom,
p)	iné krátkodobé pohľadávky.

(2) Všeobecná hodnota pohľadávok sa stanoví podľa prílohy č. 9.

§ 15
Finančný majetok

(1) Finančným majetkom na účely tejto vyhlášky sú
a) peniaze a ceniny v hotovosti,
b) zostatky na bankových účtoch.

(2) Všeobecná hodnota  peňazí a cenín v hotovosti a zostatkov na bankových účtoch  sa stanoví podľa prílohy č. 10.

§ 16
Ostatný majetok

(1) Ostatný majetok  tvoria náklady a príjmy  budúcich období, kurzové rozdiely  aktívne a dohadné účty aktívne.

(2) Stanovenie všeobecnej hodnoty ostatného majetku je uvedené v prílohe č. 11.

§ 17
Cudzie pasíva

(1) Cudzími pasívami na účely tejto vyhlášky sú
a) rezervy,
b) záväzky,
c) úvery a výpomoci,
d) ostatné pasíva.

(2) Rezervami na účely tejto vyhlášky sú
a) zákonné rezervy,
b) rezervy na kurzové straty,
c) ostatné rezervy.

(3) Záväzkami na účely tejto vyhlášky sú

a) dlhodobé záväzky
1. voči podnikom  s rozhodujúcim vplyvom,
2. voči podnikom s podstatným vplyvom,
3. dlhodobé prijaté preddavky,
4. emitované dlhopisy,
5. dlhodobé zmenky,
6. iné dlhodobé záväzky,

b) krátkodobé záväzky
1. z obchodného styku,
2. voči spoločníkom a združeniu,
3. voči zamestnancom,
4. zo sociálneho zabezpečenia,
5. voči štátu,
6. voči podnikom  s rozhodujúcim vplyvom,
7. voči podnikom s podstatným vplyvom,
8. iné krátkodobé záväzky,

(4) Úvermi a výpomocami na účely tejto vyhlášky sú
a) dlhodobé úvery,
b) bežné úvery,
c) krátkodobé finančné výpomoci.

(5) Ostatnými pasívami na účely tejto vyhlášky sú
a) výdavky budúcich období,
b) výnosy budúcich období,
c) kurzové rozdiely pasívne,
d) dohadné účty pasívne.

(6) Stanovenie hodnoty cudzích pasív je uvedené v prílohe č. 12.

ŠTVRTÁ ČASŤ
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 18
Prechodné ustanovenie

Znalecký posudok zadaný žiadateľom pred účinnosťou tejto vyhlášky sa vypracuje podľa doterajších právnych predpisov.

§ 19
Účinnosť

Táto vyhláška nadobúda účinnosť 1. júla  2004.
Príloha č. 1
k vyhláške č. …/2004 Z.z.

ZÁKLADNÉ POSTUPY STANOVENIA VŠEOBECNEJ HODNOTY PODNIKU A ČASTÍ PODNIKU

1. Majetková metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku

Všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená majetkovou metódou je všeobecná hodnota majetku znížená o všeobecnú hodnotu cudzích pasív k termínu ohodnotenia.

Majetková metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku poskytuje časovo reálne a ľahko kontrolovateľné údaje o štruktúre majetku, objektivizuje údaje vykazované v účtovnej a inej evidencii.

Všeobecná hodnota podniku a častí podniku sa stanoví majetkovou metódou podľa zaužívaného vzťahu
VŠHM = A + B + C + D – CP   [Sk],  ktorý je na účely tejto vyhlášky upravený takto:

VŠHM = VŠHIM + VŠHOBM + VŠHOM – VŠHCP      [Sk],

kde
VŠHM 	– 	všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená majetkovou metódou [Sk],
VŠHIM 	–	 všeobecná hodnota investičného majetku [Sk],
VŠHOBM –	 všeobecná hodnota obežného majetku [Sk],
VŠHOM 	– 	všeobecná hodnota ostatného majetku [Sk],
VŠHCP 	–	všeobecná hodnota cudzích pasív [Sk].

2. Podnikateľská metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku
a)	Všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená podnikateľskou metódou pri časovo neobmedzenej životnosti podniku sa stanoví takto:

VŠHP = HOZ + HT	[Sk],

kde
VŠHP 	– 	všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená podnikateľskou metódou [Sk],
HOZ 	– 	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],
HT 	– 	trvalá hodnota [Sk].

    Všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia sa stanoví takto:

       [Sk],

kde
HOZ 	– 	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],
OZt 	– 	odčerpateľné zdroje počas hodnoteného obdobia [Sk],
i 	– 	diskontná sadzba v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [–],
n 	– 	dĺžka sledovaného obdobia [rok].

Diskontná sadzba sa stanoví takto:

       [–]

CK = PK + VK       [Sk],

kde
i 	– 	vypočítaná diskontná sadzba v percentách odrážajúca mieru rizika, priemernú nákladovosť kapitálu a štruktúru využívaného kapitálu, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
DS 	– 	sadzba dane z príjmu v percentách, ktorá je stanovená v zmysle zákona o dani z príjmov pre ohodnocovaný podnik, do výpočtu sa dosadzuje v desatinnom tvare [%/100], 
NPK 	– 	náklady spojené s využívaním požičaného kapitálu v percentách, t. j. úrok a iné náklady platené veriteľom, ktoré sa do výpočtu dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],
PK 	– 	objem požičaného kapitálu v slovenských korunách; pozostáva zo zložiek cudzích pasív, ktorými na účel výpočtu  diskontnej sadzby sú: dlhodobé bankové úvery, bežné bankové úvery, finančné výpomoci, emitované dlhopisy, zmenky, lízing, platené nájmy a iné záväzky,
NVK 	–	náklady vlastného kapitálu v percentách, t. j. podiel na zisku očakávaný a získavaný vlastníkom za vklad svojho kapitálu do podniku, ktoré sa do výpočtu dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],
VK 	– 	objem vlastného kapitálu v slovenských korunách pozostáva zo zložiek pasív, ktorými na účel výpočtu diskontnej sadzby je základné imanie.
CK 	– 	celkový kapitál (súčet vlastného kapitálu a požičaného kapitálu v slovenských korunách).

Trvalá hodnota sa stanoví takto:

     [Sk],

kde
HT 	–	trvalá hodnota [Sk], 
OZn+1 	– 	objem odčerpateľných zdrojov v roku nasledujúcom po sledovanom období [Sk],
i 	– 	diskontná sadzba v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
g 	– 	trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
n 	– 	dĺžka sledovaného obdobia [rok].

Trvalá hodnota (HT) je všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov podniku a častí podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, zohľadňujúca predpoklady podniku vytvárať odčerpateľné zdroje počas časovo neobmedzeného obdobia, ktorá je prepočítaná na súčasnú hodnotu k dátumu ohodnotenia.

Trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov (g) vyjadruje percentuálnu medziročnú zmenu schopnosti podniku vytvárať odčerpateľné zdroje, ktorá závisí od stavu podniku ku dňu ohodnotenia a od jeho vývoja počas sledovaného obdobia v rámci jeho odvetvia v kontexte s jeho históriou.

b)	Všeobecná hodnota podniku a častí podniku vymedzená podnikateľskou metódou pri časovo obmedzenej životnosti podniku sa stanoví takto:

VŠHP = HOZ + HK	    [Sk],

kde

VŠHP 	– 	všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená podnikateľskou metódou pri časovo obmedzenej životnosti podniku [Sk],
HOZ 	– 	hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk], 
HK 	– 	konečná hodnota podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, ktorá sa stanoví takto: 

                   [Sk],

kde
HK 	– 	konečná hodnota podniku a častí podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, ktorá je prepočítaná na súčasnú hodnotu k dátumu ohodnotenia [Sk],
LPn+1 	– 	predpokladaný čistý výnos zo speňaženia majetku v roku nasledujúcom po sledovanom období (likvidačný prebytok) [Sk],
i 	– 	diskontná sadzba v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
n 	– 	dĺžka sledovaného obdobia [rok].

3. Likvidačná metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku

a)	Všeobecná hodnota podniku stanovená pri skončení podnikateľskej činnosti likvidáciou predstavuje hodnotu majetku podniku stanovenú likvidačnou metódou k určitému dátumu, ktorá ostáva vlastníkovi po predaji majetku, po splatení všetkých záväzkov vrátane odmeny likvidátora a všetkých nákladov na likvidáciu. Stanoví sa likvidačnou metódou podľa zaužívaného vzťahu

VŠHL = A + B + C + D – CP – NL	[Sk], ktorý je na účely tejto vyhlášky upravený takto:

VŠHL = VŠHIM + VŠHOBM + VŠHOM – VŠHCP – VŠHNL      [Sk],

kde
VŠHL 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená likvidačnou metódou [Sk],
VŠHIM 	– 	všeobecná hodnota investičného majetku [Sk],
VŠHOBM – 	všeobecná hodnota obežného majetku [Sk],
VŠHOM 	– 	všeobecná hodnota ostatného majetku [Sk],
VŠHCP 	– 	všeobecná hodnota cudzích pasív [Sk],
VŠHNL 	– 	všeobecná hodnota nákladov súvisiacich s likvidáciou (napr. odmena likvidátora, odmeny za znalecké posudky, likvidácia škôd, vyraďovanie investičného majetku, nárok zamestnancov na odstupné a pod.) [Sk].

b)	Všeobecná hodnota podniku pri skončení podnikateľskej činnosti konkurzom sa stanoví likvidačnou metódou takto:

VŠHLK = (VŠHIM + VŠHOBM + VŠHOM ) . kS + VŠHFM	[Sk],

kde
VŠHLK 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená likvidačnou metódou [Sk],
VŠHIM 	– 	všeobecná hodnota investičného majetku [Sk],
VŠHOBM – 	všeobecná hodnota obežného majetku bez finančného majetku [Sk],
VŠHOM 	– 	všeobecná hodnota ostatného majetku [Sk],
VŠHFM 	– 	všeobecná hodnota finančného majetku [Sk],
kS 	– 	súhrnný koeficient speňažiteľnosti majetku ako celku zohľadňujúci mimoriadne špecifiká, ktoré sa nebrali do úvahy pri stanovení všeobecných hodnôt jednotlivých zložiek majetku a majú vplyv na výslednú všeobecnú hodnotu majetku ako celku. Výšku súhrnného koeficientu speňažiteľnosti a v ňom zahrnuté mimoriadne špecifiká znalecká organizácia preskúmateľne zdôvodní. Spravidla sa koeficient speňažiteľnosti rovná približne 1,0  [–]

4. Kombinovaná metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku

          [Sk],

kde
VŠHK 	– 	všeobecná hodnota podniku vypočítaná kombinovanou metódou [Sk],
VŠHP 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódou [Sk],
VŠHM 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená majetkovou metódou [Sk],
a 	– 	váha korigujúca podnikateľskú hodnotu podniku [–],
b 	– 	váha korigujúca majetkovú hodnotu podniku [–].

V prípadoch, keď sa všeobecná hodnota stanovená podnikateľskou a majetkovou metódou približne rovnajú, alebo v prípadoch, keď je všeobecná hodnota stanovená podnikateľskou metódou vyššia, platí a = b = 1.  V ostatných prípadoch platí: a > b.

5. Porovnávacia metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku
Všeobecná hodnota podniku a častí podniku podľa transakčného prístupu sa stanoví porovnaním so vzorovými podnikmi rovnakého odvetvia a zamerania, porovnateľnej veľkosti a štruktúry, ktoré boli kúpené alebo predané v nedávnom čase. Hodnota podniku alebo jeho častí sa stanoví pomocou cenových násobkov vybraných ukazovateľov vzorových podnikov, ktoré sa použijú na ohodnocovaný podnik alebo časť podniku.

Všeobecná hodnota podniku alebo jeho častí podľa vzorového prístupu sa stanoví porovnaním so vzorovými podnikmi sumarizáciou finančných ukazovateľov po zohľadnení rizikových faktorov, kontrolných príplatkov, diskontov predajnosti.

Všeobecná hodnota podniku alebo jeho častí podľa burzového prístupu sa stanoví ako súčet budúcich dividend počas sledovaného obdobia a očakávanej majetkovej hodnoty na konci sledovaného obdobia.

Výber použitých metód stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a jeho častí znalecká organizácia jednoznačne zdôvodní.

Príloha č. 2
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY NEHMOTNÉHO INVESTIČNÉHO MAJETKU

1. Všeobecná hodnota zriaďovacích výdavkov 
Stanoví sa individuálnym posúdením vynaložených zriaďovacích výdavkov z hľadiska ich využitia pri činnosti podniku a prínosu pri realizovaní jeho aktivít.

2. Všeobecná hodnota softvéru 
Stanoví sa ako rozdiel medzi východiskovou hodnotou (účtovnou cenou alebo vynaloženými nákladmi) a amortizáciou. Pri stanovení všeobecnej hodnoty softvéru sa vezme do úvahy jeho využitie pri činnosti podniku a prínos pri realizovaní jeho aktivít.

3. Všeobecná hodnota nehmotných výsledkov výskumnej a obdobnej činnosti a všeobecná hodnota oceniteľných práv 
Stanoví sa

a)	metódou licenčnej analógie v prípade licencií, patentov, ochranných známok a iných obchodovateľných súčastí nehmotného investičného majetku alebo
b)	metódou kapitalizácie odčerpateľných zdrojov; základom je stanovenie dĺžky obdobia v rokoch, počas ktorého sa nehmotný investičný majetok bude využívať; výpočet objemu odčerpateľných zdrojov, ktoré sa vytvárajú využívaním ohodnocovaného nehmotného investičného majetku; stanovenie podielu, ktorý pripadá na ohodnocovaný nehmotný investičný majetok podniku z vytváraných odčerpateľných zdrojov,

podľa vzťahu

VŠHNIM = SHOZ . pNIM		      [Sk],

kde

VŠHNIM 	– 	všeobecná hodnota nehmotného investičného majetku podniku.

              [Sk],

kde
n	– 	počet rokov používania nehmotného investičného majetku podniku [rok],
SHOZ 	– 	súčasná hodnota budúcich odčerpateľných zdrojov ku dňu vypracovania znaleckého posudku [Sk],
pNIM 	– 	percentuálny podiel, ktorým sa ohodnocovaný nehmotný investičný majetok podieľa na tvorbe odčerpateľných zdrojov, ktorý sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
i 	– 	diskontná sadzba v percentách vypočítaná podľa prílohy č. 1 časti 2, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100].

4. Iný nehmotný investičný majetok 
Člení sa na goodwill a know-how.

Všeobecná hodnota goodwillu sa stanoví ako

a)	rozdiel medzi podnikateľskou a majetkovou hodnotou
VŠHG = VŠHP – VŠHM			[Sk],

kde
VŠHG 	– 	všeobecná hodnota goodwillu [Sk],
VŠHP 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódou [Sk],
VŠHM 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená majetkovou metódou [Sk],

alebo ako

b)	súčasná hodnota rozdielu medzi hodnotou odčerpateľných zdrojov a súčinom miery rentability investovaného kapitálu a všeobecnou hodnotou majetku podniku

       [Sk],

kde
OZt 	– 	objem odčerpateľných zdrojov v čase t [Sk],
VŠHM 	– 	všeobecná hodnota podniku stanovená majetkovou metódou [Sk],
n 	– 	počet rokov používania nehmotného investičného majetku podniku [rok],
i1 	– 	rentabilita investovaného kapitálu v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
i2 	– 	diskontná sadzba v percentách vypočítaná podľa prílohy č. 1 časti 2, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100].

Všeobecná hodnota know-how sa stanoví metódou kapitalizácie odčerpateľných zdrojov. Stanoví sa dĺžka obdobia v rokoch, počas ktorého sa know-how bude využívať, vypočíta sa objem odčerpateľných zdrojov, ktoré sa vytvárajú využívaním ohodnocovaného know-how, stanoví sa podiel, ktorý pripadá na ohodnocované know-how z vytváraných odčerpateľných zdrojov.

VŠHNIM = SHOZ . pNIM          [Sk],

kde
VŠHNIM 	– 	všeobecná hodnota know-how podniku,

            [Sk],

kde
n 	– 	počet rokov používania know-how podniku [rok],
SHOZ 	– 	súčasná hodnota budúcich odčerpateľných zdrojov ku dňu vypracovania znaleckého posudku [Sk],
pNIM 	– 	percentuálny podiel, ktorým sa ohodnocované know-how podieľa na tvorbe budúcich odčerpateľných zdrojov; do výpočtu sa dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
i  	– 	diskontná sadzba v percentách vypočítaná podľa prílohy č. 1 časti 2, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100].

5. Všeobecná hodnota nedokončených nehmotných investícií 
Stanoví sa s prihliadnutím na možnosti skončenia nehmotného investičného majetku, čas potrebný na skončenie a ich využiteľnosť v podniku. V prípade nevyužiteľnosti všeobecná hodnota, ktorá zodpovedá výnosu zo speňaženia. Základom na výpočet sú objektivizované vynaložené náklady.

6. Všeobecná hodnota poskytnutých preddavkov na nehmotný investičný majetok 
Stanovuje sa s prihliadnutím na schopnosť prijímateľa preddavku splniť zmluvný vzťah a s prihliadnutím na skutočnú využiteľnosť nehmotného investičného majetku v podniku.

7. Všeobecné pravidlá na postup znalca
Znalec alebo znalecká organizácia zváži a zdôvodní výber vhodnej metódy, ktorá prihliada na všetky špecifiká nehmotného investičného majetku, pričom použije zaužívané znalecké postupy.

Príloha č. 3
k vyhláške …/2004 Z.z.

POSTUP STANOVENIA VŠEOBECNEJ HODNOTY NEHNUTEľNOSTÍ A STAVIEB

A. ZÁKLADNÉ POJMY A NÁZVOSLOVIE

1. Všeobecná hodnota (VŠH)
Všeobecná hodnota je znalecký odhad ceny, ktorá by sa dosiahla pri predajoch rovnakých alebo porovnateľných nehnuteľností a stavieb v bežnom obchodnom styku k dátumu ohodnotenia.

2. Východisková hodnota (VH)
Východisková hodnota je znalecký odhad hodnoty, za ktorú by bolo možné rovnakú novú stavbu nadobudnúť formou výstavby v čase ohodnotenia.

3. Technická hodnota (TH)
Technická hodnota je znalecký odhad východiskovej hodnoty stavby znížená o hodnotu zodpovedajúcu výške opotrebovania.

4. Výnosová hodnota (HV) 
Výnosová hodnota je znalecký odhad súčasnej hodnoty budúcich disponibilných výnosov z využitia nehnuteľnosti formou prenájmu, diskontovaných rizikovou (diskontnou) sadzbou.

5. Stavby)
Stavba je stavebná konštrukcia postavená stavebnými prácami zo stavebných výrobkov, ktorá je pevne spojená so zemou alebo ktorej osadenie vyžaduje úpravu podkladu. 
Stavby sa podľa stavebnotechnického vyhotovenia a účelu členia na pozemné stavby a inžinierske stavby. 

B. ZÁKLADNÉ POSTUPY OHODNOCOVANIA NEHNUTEľNOSTÍ A STAVIEB

Všeobecná hodnota sa stanoví týmito metódami:
a)	porovnávacia metóda,
b)	kombinovaná metóda (použije sa iba vtedy, ak je predmet ohodnotenia schopný dosahovať výnos formou prenájmu),
c)	metóda polohovej diferenciácie.
Výber vhodnej metódy vykoná znalec alebo znalecká organizácia. Výber musí v znaleckom posudku zdôvodniť. Podľa účelu znaleckého posudku možno použiť aj viac metód súčasne.

C. TECHNICKÁ HODNOTA NEHNUTEľNOSTÍ A STAVIEB

C.1 Výpočet východiskovej hodnoty (VH)
Výpočet sa vykoná na báze rozpočtových ukazovateľov. Rozpočtový ukazovateľ musí byť preskúmateľný, tzn. vybraný ukazovateľ sa musí presne identifikovať názvom, zatriedením do číselníka klasifikácie stavieb a jednotkovou hodnotou určenou podľa verejne publikovaných katalógov určených ministerstvom, z ktorého bol vybraný alebo vytvorený.

Jednotková hodnota sa preskúmateľným spôsobom upraví podľa jednotlivých charakteristík hodnoteného objektu (výška podlaží, plocha podlaží, vybavenosť objektu, konštrukčno-materiálová charakteristika a pod.) a prepočíta sa do cenovej úrovne k termínu, ku ktorému sa vykonáva ohodnotenie. 

Východisková hodnota sa stanoví podľa základného vzťahu

VH = M . (RU . kCU . kV . kZP . kVP . kK . kM )          [Sk],

kde 
M – počet merných jednotiek. 
Udáva počet merných jednotiek hodnoteného objektu vypočítaných podľa technickej normy, na ktorej základe bol zostavený vybraný rozpočtový ukazovateľ.

RU – rozpočtový ukazovateľ 
Rozumie sa hodnota základných rozpočtových nákladov na mernú jednotku porovnateľného objektu z katalógov rozpočtových ukazovateľov určených ministerstvom alebo stanovená tvorbou rozpočtového ukazovateľa na mernú jednotku hodnoteného objektu podľa katalógov rozpočtových ukazovateľov určených ministerstvom. Hodnota základných rozpočtových nákladov na mernú jednotku stavebného objektu, ktorý nie je uvedený v katalógoch určených ministerstvom môže by vytvorená cenovou kalkuláciou (ponukovým rozpočtom) alebo na základe nákladov na obstaranie.

kCU – koeficient vyjadrujúci vývoj cien 
Vyjadruje vývoj cien stavebných prác medzi termínom ohodnotenia a obdobím, pre ktoré bol zostavený rozpočtový ukazovateľ porovnateľného objektu. Koeficient sa určí pomocou indexov vývoja cien stavebných prác a materiálov v stavebníctve vydávaných Štatistickým úradom Slovenskej republiky po jednotlivých štvrťrokoch pre odbor stavebníctvo ako celok.

kV – koeficient vplyvu vybavenosti hodnoteného objektu
Vyjadruje rozdiel ceny konštrukcií a vybavení porovnateľného a hodnoteného objektu. 
Vypočíta sa podľa vzťahu

       [–],

kde
kSi       	–  	koeficient štandardu i-tej konštrukcie alebo vybavenia zohľadňujúci štandardné, podštandardné alebo nadštandardné vybavenie. V prípade, ak sa v cenových podieloch porovnateľného objektu uvedených v katalógoch rozpočtových ukazovateľov nachádza konštrukcia alebo vybavenie, ktoré sa na hodnotenom objekte nevyskytuje, koeficient sa rovná nule,
cpi     	– 	cenový podiel i-tej konštrukcie alebo vybavenia vybraného porovnateľného objektu uvedený v katalógoch rozpočtových ukazovateľov,
cpanj 	– 	cenový podiel nadštandardnej j-tej konštrukcie alebo vybavenia,  ktoré sa nevyskytuje v cenových podieloch porovnateľného objektu uvedených v katalógoch rozpočtových ukazovateľov a zistí sa z pomeru odhadnutých alebo preukázateľných obstarávacích nákladov na jej vybudovanie v čase a mieste ohodnotenia k východiskovej hodnote hodnoteného objektu.

Vo výnimočných prípadoch možno koeficient stanoviť zdôvodneným odborným odhadom. V prípade zhodného výberu porovnateľného objektu oproti hodnotenému objektu sa koeficient rovná 1,0.

kZP – koeficient vplyvu zastavanej plochy hodnotenej stavby
Vyjadruje rozdiel ceny konštrukcií a vybavení závislých od zastavanej plochy v porovnaní s priemernou zastavanou plochou hodnotenej a porovnateľnej stavby. Na výpočet koeficientu sa použijú primerané vzťahy vzhľadom na použitý katalóg rozpočtových ukazovateľov. Priemerná zastavaná plocha sa vypočíta ako aritmetický priemer zastavaných plôch všetkých reprezentatívnych podlaží.

kVP – koeficient vplyvu konštrukčnej výšky podlaží hodnotenej stavby
Vyjadruje rozdiel ceny konštrukcií a vybavenia závislých od konštrukčnej výšky v porovnaní s priemernou konštrukčnou výškou hodnotenej a porovnateľnej stavby. Na výpočet koeficientu sa použijú primerané vzťahy vzhľadom na použitý katalóg rozpočtových ukazovateľov. Priemerná konštrukčná výška sa vypočíta ako vážený priemer konštrukčných výšok všetkých podlaží stavby alebo jej časti. Ako váha sa použije veľkosť zastavanej plochy príslušného podlažia.

kK – koeficient konštrukčno-materiálovej charakteristiky
Vyjadruje rozdiel ceny v závislosti   od použitého materiálu nosnej konštrukcie stavby, ak to nebolo zohľadnené v kV. Pri výbere porovnateľného objektu s rovnakou konštrukčno-materiálovou charakteristikou hodnoteného objektu sa tento koeficient rovná 1,0.

kM – koeficient vyjadrujúci územný vplyv 
Vyjadruje zvýšené, resp. znížené náklady na výstavbu v danom mieste z dôvodu dopravných vzdialeností, možnosti zariadenia staveniska a pod. 

Pri stavbách, ktoré majú vo zvislom alebo vodorovnom členení časť, ktorá sa typom konštrukcie alebo účelom výrazne líši podľa zatriedenia do klasifikácie stavieb (napr. dielne s kanceláriami na  hornom podlaží, bytové domy s obchodmi  na prvom nadzemnom podlaží, výrobné haly s administratívnymi alebo technickými prístavbami a pod.), východisková hodnota sa môže vypočítať ako súčet ohodnotení jednotlivých častí. Pri vodorovnom delení sa obstavaný priestor základov a strechy, t. j. spoločných častí stavby, rozdelí podľa pomerov obstavaného priestoru vrchnej stavby jednotlivých častí. Ak obstavaný priestor časti stavby tvorí nevýrazný podiel z celkového obstavaného priestoru stavby, ohodnotenie sa vykoná podľa prevažujúcej časti.

Pri inžinierskych stavbách, bytoch a nebytových priestoroch sa koeficienty vplyvu zastavanej plochy a vplyvu výšky podlaží spravidla nepoužijú. 

Nedokončené a poškodené stavby
Nedokončenými stavbami sa rozumejú rozostavané stavby, nadstavby a prístavby v čase od začatia výstavby do vydania užívacieho povolenia stavebným úradom alebo stavby, na ktorých sa vykonáva rekonštrukcia a modernizácia. Východisková hodnota nedokončenej stavby sa vypočíta ako východisková hodnota stavby dokončenej na základe projektovej dokumentácie overenej stavebným úradom (ak takáto projektová dokumentácia nie je alebo ak nie je v súlade so skutkovým stavom, tak podľa predpokladaného stavu stavby po jej dokončení) s tým, že sa odpočet východiskovej hodnoty nevyhotovených a nedokončených konštrukcií a vybavení vykoná  podľa ich pomerného percentuálneho zastúpenia na celej stavbe.
Obdobným spôsobom sa postupuje pri poškodených stavbách.

C.2 Výpočet technického stavu (TS) a hodnoty vyjadrujúcej opotrebenie stavby (HO)

Technický stav sa vypočíta podľa vzťahu

TS = 100 – O   [%],

kde 
O – opotrebenie stavby [%].
Opotrebenie stavby sa uvádza v percentách a zodpovedá znehodnoteniu technického stavu stavby v závislosti od veku, predpokladanej životnosti, spôsobu užívania stavby, údržby stavby a pod.
Opotrebenie stavby sa vypočíta
a)	lineárnou metódou,
b)	analytickou metódou.
Opotrebenie nadstavieb, prístavieb a samostatne ohodnocovaných častí stavby sa pri lineárnej metóde vypočíta samostatne za každý rok ich veku rovnakým spôsobom, ale ukončenie predpokladanej životnosti sa určí vždy pre celú stavbu k rovnakému roku.
Celkové opotrebenie stavby sa pri lineárnej metóde môže vypočítať ako vážený priemer opotrebení jednotlivých častí stavby, kde váhou je merná jednotka použitá pri výpočte východiskovej hodnoty. 
Opotrebenie nedokončených stavieb určí znalec odborným odhadom.

Pri výpočte opotrebenia sa používajú tieto pojmy:
Vek stavby (V) – vypočíta sa ako rozdiel roku,  ku ktorému sa ohodnotenie vykonáva, a roku, v ktorom nadobudlo právoplatnosť kolaudačné rozhodnutie. V prípadoch, keď došlo k užívaniu stavby skôr, vypočíta sa vek tak, že od roku, ku ktorému sa ohodnotenie vykonáva, sa odpočíta rok, v ktorom sa preukázateľne stavba začala užívať. Ak nemožno vek stavby takto zistiť, počíta sa podľa iného dokladu, a ak nie je ani taký doklad, určí sa zdôvodneným odborným odhadom.
Životnosť stavby (Z) – rozumie sa celková predpokladaná životnosť stavby pri bežnej údržbe od jej vzniku až do úplného zániku. Udáva sa v rokoch. Životnosť stavby určuje znalec s prihliadnutím na jej konštrukčno-materiálové riešenie, technický stav, spôsob a intenzitu užívania a vykonávanú údržbu. 
Na určenie životnosti stavby možno použiť vzťah

Z = V + T     [rok],

kde
V 	– 	vek stavby [rok],
T 	– 	znalcom  určená zostatková životnosť stavby od roku, ku ktorému sa vykonáva ohodnotenie [rok]. 

Hodnota vyjadrujúca opotrebenie (HO) sa vypočíta ako súčet hodnôt vyjadrujúcich opotrebenie jednotlivých častí stavby podľa vzťahu

    [Sk],

kde
Oi  	– 	opotrebenie i-tej časti stavby [%],
VHi  	– 	východisková hodnota i-tej časti stavby [Sk],
n  	– 	počet častí stavby [–].

C.3 Výpočet technickej hodnoty (TH)
Výpočet sa vykoná podľa vzťahu

     [Sk]
alebo
TH = VH – HO   [Sk],
kde
TH  	– 	technická hodnota stavby [Sk],
TS  	– 	technický stav stavby [%],
VH  	– 	východisková hodnota stavby [Sk],
HO  	– 	hodnota vyjadrujúca opotrebenie stavby [Sk].

D. VÝPOČET VŠEOBECNEJ HODNOTY (VŠH) 

D.1 Porovnávacia metóda
Pri výpočte sa používa transakčný prístup. Na porovnanie je potrebný súbor aspoň troch nehnuteľností, stavieb a pozemkov. Porovnanie treba vykonať na mernú jednotku (obstavaný priestor, zastavaná plocha, podlahová plocha, dĺžka, kus a pod.) s prihliadnutím na odlišnosti porovnávaných objektov a ohodnocovaného objektu. 
Hlavné faktory porovnávania: 
a)	ekonomické (dátum prevodu, forma prevodu, spôsob platby a pod.),
b)	polohové (miesto, lokalita, atraktivita a pod.),
c)	konštrukčné a fyzické (štandard, nadštandard, podštandard, príslušenstvo a pod.).
Podklady na porovnanie (doklad o prevode alebo prechode nehnuteľnosti, prípadne ponuky realitných kancelárií) musia byť identifikovateľné. Pri porovnávaní sa musia vylúčiť všetky vplyvy mimoriadnych okolností trhu (napr. príbuzenský vzťah medzi predávajúcim a kupujúcim, stav tiesne predávajúceho alebo kupujúceho a pod).  
Pri výpočte sa môže použiť aj matematická štatistika. Na toto porovnanie je potrebný tak veľký súbor, aby boli splnené známe a platné testy matematickej štatistiky.

D.2 Kombinovaná metóda 
Vypočíta sa podľa vzťahu

        [Sk],
kde 
HV  	– 	výnosová hodnota stavieb a pozemkov [Sk],
TH  	– 	technická hodnota stavieb [Sk],
VŠHPOZ 	– 	všeobecná hodnota pozemkov [Sk],
a  	– 	váha výnosovej hodnoty [–],
b  	– 	váha technickej hodnoty [–].

Za výnosovú hodnotu dosadzujeme hodnotu stavieb vrátane výnosu z  pozemkov. Výnimku tvorí stav, keď je stavba postavená na cudzom pozemku. V takom prípade sa všeobecná hodnota pozemkov nezapočíta a vo výnosovej hodnote sa zohľadnia náklady na prenájom cudzieho pozemku.
V prípadoch, keď sa výnosová hodnota stavieb a pozemkov približne rovná súčtu alebo je vyššia ako súčet technickej hodnoty stavieb a všeobecnej hodnoty pozemkov, platí: a = b = 1.  V ostatných prípadoch platí: a > b.

Výnosová hodnota (HV)
Výnosová hodnota stavieb a pozemkov sa vypočíta kapitalizáciou budúcich odčerpateľných zdrojov počas časovo neobmedzeného obdobia alebo kapitalizáciou budúcich odčerpateľných zdrojov počas časovo obmedzeného obdobia s následným predajom. Spôsob výpočtu určí znalec.

Kapitalizácia budúcich výnosov počas časovo neobmedzeného obdobia
Výnosová hodnota sa vypočíta podľa základného vzťahu

    [Sk],
kde
OZ 	– 	odčerpateľný zdroj, ktorým sa rozumie disponibilný výnos so zohľadnením kapitalizovaného odpisu [Sk/rok],
k 	– 	diskontná sadzba v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100].

Kapitalizácia budúcich výnosov počas časovo obmedzeného obdobia s následným predajom
Výnosová hodnota sa vypočíta podľa základného vzťahu

     [Sk],

kde
OZt  	– 	odčerpateľný zdroj, ktorým sa rozumie disponibilný výnos v období t [Sk/rok],
n 	– 	časové obdobie výnosovosti v rokoch uvažované pre výpočet,
k 	– 	diskontná sadzba, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],
HL 	– 	likvidačná hodnota stavieb a pozemkov [Sk].

Likvidačná hodnota (HL) sa vypočíta podľa vzťahu

HL = VŠH – DP     [Sk],
kde
VŠH  	– 	všeobecná hodnota stavieb a pozemkov vypočítaná metódou polohovej diferenciácie v čase ohodnotenia [Sk],
DP  	– 	daň z prevodu nehnuteľností podľa daňového zákona [Sk].

Odčerpateľný zdroj v období t (OZ) 
Odčerpateľným zdrojom sa rozumie ročný disponibilný výnos z využívania nehnuteľnosti formou prenájmu.
Vypočíta sa ako rozdiel hrubého výnosu a nákladov na využívanie nehnuteľnosti (prevádzkových, správnych nákladov, nákladov na údržbu a pod.) znížený o daň z príjmu. 
Hrubý výnos sa vypočíta za predpokladu 100 % prenajatia objektu ako súčin ročnej nájomnej sadzby a mernej jednotky (napr. m2 podlahovej plochy, podlažie, miestnosť, budova a pod.) znížený o odhad predpokladaných strát výnosu z nájomného.

D.3 Metóda polohovej diferenciácie
Metódou polohovej diferenciácie sa spravidla samostatne stanoví všeobecná hodnota pre
a)	stavby s výnimkou bytov a nebytových priestorov,
b)	byty a nebytové priestory,
c)	pozemky.
Výsledná všeobecná hodnota sa vypočíta ako súčet všeobecných hodnôt jednotlivých zložiek majetku.

D.3.1  Stavby s výnimkou bytov a nebytových priestorov
Vypočíta sa podľa základného vzťahu

 VŠHS= TH . kPD   [Sk],

kde
TH 	– 	technická hodnota  stavby [Sk],  
kPD 	– 	koeficient polohovej diferenciácie vyjadrujúci vplyv polohy a ostatných faktorov vplývajúcich na všeobecnú  hodnotu v mieste a čase [–].

     Koeficient polohovej diferenciácie sa môže stanoviť pre skupinu stavieb alebo jednotlivo pre každú stavbu. 

Pri určení koeficientu polohovej diferenciácie sa váhovým priemerom zohľadnia spravidla tieto faktory:
– trh s nehnuteľnosťami – kúpna sila obyvateľstva,               
– poloha nehnuteľnosti v danej obci – vzťah k centru obce,              
– súčasný technický stav nehnuteľnosti,         
– prevládajúca zástavba  v okolí nehnuteľnosti,                 
– príslušenstvo nehnuteľnosti,        
– typ nehnuteľnosti,                   
– pracovné možnosti obyvateľstva,      
– skladba obyvateľstva v mieste stavby,      
– orientácia nehnuteľnosti k svetovým stranám,     
– konfigurácia terénu,          
– pripravenosť  inžinierskych sietí v blízkosti stavby,      
– doprava v okolí nehnuteľnosti,       
– občianska vybavenosť,
– prírodná lokalita v bezprostrednom okolí stavby,    
– kvalita životného prostredia v bezprostrednom okolí stavby,
– možnosti zmeny v zástavbe – územný rozvoj,
– možnosti ďalšieho rozšírenia,                   
– dosahovanie výnosu z nehnuteľnosti,
– názor znalca,                   
– iné faktory.

D.3.2 Byty a nebytové priestory
Vypočíta sa podľa základného vzťahu

VŠHB = TH . kPD   [Sk],
kde
TH  	– 	technická hodnota bytu, nebytového priestoru [Sk],  
kPD  	– 	koeficient polohovej diferenciácie vyjadrujúci vplyv polohy a ostatných faktorov vplývajúcich na všeobecnú  hodnotu v mieste a čase [-].

Pri určení koeficientu polohovej diferenciácie sa váhovým priemerom zohľadnia spravidla tieto faktory:
– trh s bytmi v danej lokalite – na sídlisku,
– poloha bytového domu v danej obci – vzťah k centru obce,              
– súčasný technický stav bytu a bytového domu,
– prevládajúca zástavba  v bezprostrednom okolí  bytového domu,                 
– príslušenstvo bytového domu,  
– vybavenosť a príslušenstvo bytu,                  
– pracovné možnosti obyvateľstva – miera nezamestnanosti,     
– skladba obyvateľstva v obytnom dome – na sídlisku,      
– orientácia obytných miestností k svetovým stranám,     
– umiestnenie bytu v bytovom dome,          
– počet bytov vo vchode – v bloku,       
– doprava v okolí bytového domu,      
– občianska vybavenosť v okolí bytového domu,
– prírodná lokalita v bezprostrednom okolí bytového domu,    
– kvalita životného prostredia v bezprostrednom okolí bytového domu,
– názor znalca,                   
– iné faktory.

D.3.3 Pozemky

Všeobecná hodnota pozemkov v zastavanom území obcí, nepoľnohospodárskych a nelesných pozemkov uvedených v prílohe č. 1 k vyhláške) časti C a všeobecná hodnota pozemkov mimo zastavaných území obcí určených na stavbu územným plánom zóny alebo plánom sídelného útvaru spracovaným minimálne v mierke  1:5000, právoplatným rozhodnutím o umiestnenie stavby alebo právoplatným stavebným povolením vydaným v spojenom územnom a stavebnom konaní alebo pozemkov zastavaných hlavnou stavbou sa vypočíta podľa základného vzťahu

VŠHPOZ = M . VŠHMJ   [Sk],

kde
M  	– 	výmera pozemku v m2,
VŠHMJ  	–	 jednotková všeobecná hodnota pozemku v Sk/m2.
Jednotková všeobecná hodnota pozemku sa môže stanoviť aj pre skupinu pozemkov.

Jednotková všeobecná hodnota pozemkov sa stanoví týmito metódami:
a)	metódou cenových máp,
b)	porovnávacou metódou,
c)	metódou polohovej diferenciácie podľa vzťahu

VŠHMJ = VHMJ . kPD    [Sk/m2],
kde
VHMJ – jednotková východisková hodnota pozemku, ktorá sa stanoví podľa tabuľky:

Klasifikácia obce – názov alebo údaj podľa počtu obyvateľov	VHMJ
Sk/m2	
a)	Bratislava	1500,-	
b)	Krajské mestá: Nitra, Prešov, Trenčín, Trnava, Žilina, Košice, Banská Bystrica
a mestá: Piešťany, Vysoké Tatry, Trenčianske Teplice	800,-	
c)	Mestá: Poprad, Zvolen, Liptovský Mikuláš, Martin	500,-	
d)	Ostatné okresné mestá	300,-	
e)	Ostatné obce nad 15 000 obyvateľov	200,-	
f)	Ostatné obce od 5 000 do 15 000 obyvateľov	150,-	
g)	Ostatné obce od 2 000 do 5 000 obyvateľov	100,-	
h)	Ostatné obce do 2 000 obyvateľov	50,-	
Obce a lokality v okolí miest so zvýšeným záujmom o kúpu nehnuteľností  majú jednotkovú východiskovú hodnotu do 70 % z východiskovej hodnoty obce (mesta), z ktorej vyplýva zvýšený záujem.

kPD je koeficient polohovej diferenciácie, vypočíta sa podľa vzťahu
kPD = kS . kV . kD . kP . kI . kZ  [–],

kde
kS – koeficient všeobecnej situácie (0,70–2,00), stanoví sa takto:

Všeobecná situácia	kS	
1.	poľnohospodárske oblasti značne vzdialené od obcí, obce bez turistického ruchu	0,70 – 0,80	
2.	stavebné územie obcí do 5 000 obyvateľov, okrajové priemyslové a poľnohospodárske časti obcí a miest do 10 000 obyvateľov	0,80 – 0,90	
3.	obytné časti obcí a miest od 5 000 do 10 000 obyvateľov a časti rekreačných oblastí s cudzineckým ruchom, centrá obcí do 5 000 obyvateľov, obytné časti na predmestiach a priemyslové oblasti miest do 50 000 obyvateľov	0,90 – 1,10	
4.	centrá miest od 10 000  do 50 000 obyvateľov, obytné časti väčších miest a ich rýchlo dostupné predmestia, prednostné oblasti vilových alebo rodinných domov v centre i mimo centra mesta, oblasti rekreačných domčekov v dôležitých centrách turistického ruchu, vyhľadávané priemyslové centrá miest nad 50 000 obyvateľov	1,00 – 1,30	
5.	veľmi dobré obchodné časti v mestách od 50 000 do 100 000 obyvateľov, obytné centrá miest nad 100 000 obyvateľov, luxusné obytné oblasti s dobrým osvetlením a výhľadom, exkluzívne oblasti rodinných domov v dosahu miest nad 100 000 obyvateľov 	1,20 – 1,60	
6.	veľmi dobré obchodné oblasti v mestách od 50 000 do 100 000 obyvateľov a kúpeľných mestách, vedľajšie ulice v centre miest nad 100 000 obyvateľov, nákupné centrá  vo veľkých obytných častiach mimo centra miest nad 100 000 obyvateľov s dobrými dopravnými možnosťami 	1,50 – 1,80	
7.	prednostné obchodné ulice a miesta v užšom centre miest nad 100 000 obyvateľov, najlepšie miesta pre obchod v mestách od 50 000 do 100 000 obyvateľov	1,70 – 1,90	
8.	najlepšie miesta pre obchod v mestách nad 100 000 obyvateľov	1,80 – 2,00	

kV – koeficient intenzity využitia (0,90–2,0), stanoví sa takto:

Intenzita využitia	kV	
1.	veľmi malé využitie,  2-podlažné súkromné rekreačné domčeky, 2–3-podlažné stavby rodinných domov s podštandardným vybavením, nepodpivničené, nízke nebytové stavby nevyužívané alebo s malým využitím, poľnohospodárske stavby bez využitia	0,90	
2.	rodinné domy s nižším štandardom vybavenia, obytné domy s podštandardným vybavením,  
3–4-podlažné nebytové stavby na výrobu a služby s malým  technickým vybavením, využívané poľnohospodárske stavby	0,95	
3.	rodinné domy so štandardným vybavením, bežné obytné domy stredného  využitia, 4–5-podlažné domy s 2–3 bytmi na jednom podlaží, prístupnými z jedného schodišťa, obytné domy s nebytovými priestormi, nebytové stavby na výrobu a služby s bežným technickým vybavením	1,00	
4.	nadštandardné rodinné domy; obytné bloky s malými bytmi, bytmi v osobnom vlastníctve a so skladovými miestnosťami (3–5-podlažné), viacpodlažné nebytové stavby so štandardným  technickým zariadením	1,05 – 1,10	
5.	exkluzívne obytné stavby, obytné a obchodné domy (na prvom nadzemnom podlaží skladové miestnosti, reštaurácie, na ostatných podlažiach priestory na súkromnú prax, kancelárie, byty 
v osobnom vlastníctve), 5–7-podlažné, vysoké využitie pozemku	1,10 – 1,15	
6.	obchodné domy, skladovacie miestnosti, kiná, reštaurácie, priestory na súkromnú prax lekárov a právnikov, kancelárie, viacpodlažné obchody (5–7 podlaží a 1–2 podzemné podlažia), veľmi vysoké využitie pozemku	1,15 – 1,20	
7.	obchodné domy ako v položke 6 s nadštandardným vybavením (klimatizačné zariadenie, rýchlovýťahy, pohyblivé schody) s viac ako 7 nadzemnými podlažiami	1,20 – 1,30	
8.	využitie ako v položke 7, ale exkluzívne miesta v centrách miest 	1,30 – 2,0	

kD – koeficient dopravných vzťahov (0,80–1,20), stanoví sa takto:

Dopravné spojenie s obcou	kD	
1.	pozemky v odľahlých lokalitách so zlým dopravným spojením, cesty bez dokončovacích prác (nespevnené a pod.), cesta do obce alebo mesta v trvaní viac ako 30 min.	0,80	
2.	pozemky na okraji miest  a obce so železničnou zastávkou alebo autobusovou prímestskou dopravou, doprava do mesta ešte vyhovujúca	0,85	
3.	pozemky na predmestiach miest, odkiaľ sa možno pešo dostať k prostriedku hromadnej  dopravy alebo vlastným autom do centra do 15 min.	0,90	
4.	pozemky v tesnej  blízkosti prostriedku hromadnej dopravy s dobrou úpravou ciest, cesta vlastným autom do centra (10 min.), územie mesta a predmestia	1,00	
5.	pozemky na obchodných uliciach mesta, v nákupných centrách väčších predmestí, intenzívny peší ruch, centrum hromadnej dopravy (autobus, trolejbus)	1,05	
6.	pozemky na obchodných uliciach v centre miest nad 100 000 obyvateľov so širokými ulicami a parkoviskami, autobusy a trolejbusy s hustou premávkou	1,05 – 1,20	

kP – koeficient obchodnej alebo priemyselnej polohy (0,90–2,00), vypočíta sa takto:

Obchodná poloha alebo priemyselná poloha	kP	
1.	obchodná poloha	1,50 – 2,00	
2.	obchodná poloha a byty	1,20 – 1,50	
3.	obytná poloha	1,00 – 1,20	
4.	priemyselná poloha 	0,90 – 1,00	
5.	vidiecka a poľnohospodárska poloha, obce do 5 000 obyvateľov	0,90	

kI – koeficient druhu pozemku (0,70–1,50)  závisí od druhu uvedeného v katastri nehnuteľností a jeho pripravenosti
      (vhodnosti) na realizovanie stavby, stanoví sa takto:

Druh pozemku	Vybavenie pozemku	kI	
zastavaná plocha, nádvorie a záhrady pri stavbách	a)
b)
c)
d)	bez tech. infraštruktúry
stredná vybavenosť 
dobrá vybavenosť
veľmi dobrá vybavenosť	0,90
1,00 – 1,20
1,20 – 1,30
1,30 – 1,50	
stavebné pozemky –  stavebne 
pripravené	a)
b)
c)
d)	bez tech. infraštruktúry
stredná vybavenosť 
dobrá vybavenosť
veľmi dobrá vybavenosť	0,70 – 0,80
0,80 – 1,00
1,00 – 1,10
1,10 – 1,30	
stavebné pozemky –  stavebne 
nepripravené	bez ohľadu na vybavenosť	0,70	
ostatné plochy uvedené v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti C, treťom bode pod písmenami a) až h), príp. orná pôda v zastavanom území obce	a)
b)
c)
d)	bez tech. infraštruktúry
stredná vybavenosť 
dobrá vybavenosť
veľmi dobrá vybavenosť	0,70 – 0,80
0,80 – 1,00
1,00 – 1,10
1,10 – 1,30	

kZ – koeficient povyšujúcich a redukujúcich faktorov (0,60–2,00), stanoví sa takto:

Povyšujúce faktory a redukujúce faktory	kZ	
Povyšujúce faktory:		
–
–
–
–

–
–
–	budovy určené výhľadovým plánom na iné využitie, než na aké slúžia v súčasnosti,
rohové parcely na obchodné účely,
pozemky so stavebnou uzáverou na chránených územiach,
obchodné parcely v miestach so silným turistickým ruchom, ak to nebolo zohľadnené v koeficiente kS,
pozemky s výrazne zvýšeným záujmom o kúpu,
oblasti s výrazným zvýhodnením daňových poplatkov,
iné faktory.	1,00–2,00	
Redukujúce faktory:		
–
–

–
–
–

–
–
–
–
–
–	ak sa v najbližšom čase predpokladá nižší stupeň využitia ako doteraz,
spad emisií a vplyv zápachu z priemyselnej výroby, uskladnenia surovín, odpadov, z výroby potravín, z poľnohospodárskej výroby a pod.,
rušivý hluk z cestnej, leteckej alebo železničnej dopravy v obytných  oblastiach,
ekologické zaťaženie pozemku,
ak sa v blízkosti obytnej, administratívnej alebo hotelovej zóny nachádzajú rušivo pôsobiace  priemyselné zariadenia, 
pri mimoriadnom zatienení obytných miest (les, skaly, severné úbočie a pod.),
svahovitosť terénu, hladina podzemnej vody, únosnosť základovej pôdy,
ochranné pásma, stavebná uzávera, chránená krajinná oblasť,
stavba pod povrchom pozemku,
vecné bremeno (napr. právo prechodu alebo prejazdu, ochranné pásmo a pod.),
iné faktory.	0,60–1,00	

Všeobecná hodnota poľnohospodárskej pôdy mimo zastavaného územia obce uvedenej v prílohe č. 1   k vyhláške13) časti A.1. prvom bode (orná pôda), v šiestom bode (trvalé trávne porasty) a pozemkov mimo zastavaného územia obce uvedených v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti C, oddiel 3, písmeno ch)  sa vypočíta podľa základného vzťahu

VŠHPOZ = M . VŠHMJ    [Sk],
kde
M  	– 	výmera pozemku v m2,
VŠHMJ  	– 	jednotková všeobecná hodnota pozemku v Sk/m2.
Jednotková všeobecná hodnota pozemku sa môže stanoviť aj pre skupinu pozemkov s rovnakým kódom bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky.

Jednotková všeobecná hodnota pozemku sa stanoví porovnávacou metódou alebo metódou polohovej diferenciácie podľa základného vzťahu

VŠHMJ = VHMJ . kPD     [Sk/m2],
kde
 VHMJ  	– 	jednotková východisková hodnota pozemku, ktorá sa stanoví podľa prílohy osobitného predpisu) v závislosti na katastrálnom území a okrese. Jednotková východisková hodnota pozemku uvedeného v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti C, oddiel 3, písmeno ch) sa rovná jednotkovej východiskovej hodnote pozemku druhu trvalý trávny porast podľa osobitného zákona.14) 
V prípade, že v osobitnom zákone14) je uvedená nulová východisková hodnota sa jednotková východisková hodnota ornej pôdy stanoví v závislosti od  kódu bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky určenej príslušnou správou katastra, prípadne potvrdenia príslušného obvodného pozemkového úradu. Jednotková východisková hodnota pozemkov druhu trvalý trávny porast a pozemkov uvedených v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti C, oddiel 3, písmeno ch), ktoré majú podľa osobitného zákona14) uvedenú nulovú východiskovú hodnotu sa rovná 75 % jednotkovej východiskovej hodnote pozemku druhu orná pôda určenej podľa predchádzajúcej vety [Sk/m2],
kPD 	– 	koeficient polohovej diferenciácie, ktorý zohľadňuje špecifiká polohy, využiteľnosti, dosahovania výnosu,  predajnosti a pod. [–].

Všeobecná hodnota poľnohospodárskej pôdy vrátane porastov mimo zastavaného územia obcí uvedenej v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti A.1. druhom bode (chmeľnice), treťom bode (vinice), štvrtom bode (záhrady) piatom bode (ovocné sady) a lesných pozemkov mimo zastavaného územia obcí uvedených v prílohe č. 1 k vyhláške13) časti B (lesné pozemky) sa vypočíta podľa základného vzťahu

VŠHPOZP = VŠHPOZ  + VŠHP    [Sk],
kde
VŠHPOZ 	– 	všeobecná hodnota pozemku, ktorá sa vypočíta podľa vzťahu

VŠHPOZ = M . VŠHMJ      [Sk],
kde
M  	– 	výmera pozemku v m2, prípadne v ha,
VŠHMJ 	–	 jednotková všeobecná hodnota pozemku v Sk/m2, prípadne v Sk/ha.

Jednotková všeobecná hodnota pozemku sa môže stanoviť aj pre skupinu pozemkov.

Jednotková všeobecná hodnota pozemku sa stanoví porovnávacou metódou alebo metódou polohovej diferenciácie podľa základného vzťahu

VŠHMJ = VHMJ . kPD    [Sk/m2], [Sk/ha],
kde
VHMJ    	– 	jednotková východisková hodnota pozemku sa rovná jednotkovej východiskovej hodnote pozemku druhu orná pôda podľa osobitného zákona14) V prípade, že v osobitnom predpise14) je uvedená nulová východisková hodnota sa jednotková východisková hodnota ornej pôdy stanoví v závislosti od  kódu bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky určenej príslušnou správou katastra, prípadne potvrdenia príslušného obvodného pozemkového úradu. Jednotková východisková hodnota lesných pozemkov sa stanoví ako súčet základnej hodnoty lesného pozemku pre cieľové drevinové zastúpenie podľa prílohy č. 14 tabuľka č. I a ohodnotenia faktora polohy v závislosti od približovacej a odvoznej vzdialenosti podľa prílohy č. 14 tabuľka č. II. 
kPD   	– 	koeficient polohovej diferenciácie,  ktorý  zohľadňuje  špecifiká  polohy,  využiteľnosti, dosahovania výnosu, predajnosti a pod. [–].

VŠHP  je všeobecná hodnota porastu, ktorá sa vypočíta podľa vzťahu

VŠHP = VHP . kPD    [Sk],
kde
VHP      	–	jednotková východisková hodnota porastu sa stanoví podľa prílohy č. 15 pre ovocné stromy podľa tabuľky č. I, pre viničné porasty podľa tabuľky č. II, pre chmeľové porasty vrátane zariadenia chmeľníc podľa tabuľky č. III a pre okrasné dreviny podľa tabuľky č. VII. Jednotková východisková hodnota pre lesné porasty sa stanoví ako súčet základnej hodnoty lesného porastu podľa skutočného zastúpenia drevín, bonity, veku a zakmenenia podľa prílohy č. 15 tabuľky č. IV. a ohodnotenia faktora polohy v závislosti od približovacej a odvoznej vzdialenosti podľa prílohy č. 15 tabuľky č. V. V prípade poškodenia lesného porastu sa jeho jednotková východisková hodnota zníži podľa prílohy č. 15 tabuľky č.VI. [Sk/ks], 
kPD  	–	koeficient polohovej diferenciácie, ktorý  zohľadňuje  špecifiká kvality, stupňa poškodenia, dosahovania výnosu, predajnosti a pod. [–].

D.3.4. Stavby určené na odstránenie
Všeobecná hodnota stavieb, ktoré príslušný stavebný úrad nariadil alebo povolil odstrániť,  sa vypočíta ako rozdiel všeobecnej hodnoty použiteľného materiálu, ktorý možno získať odstránením stavby, a nákladov na odstránenie stavby s odprataním nevyužiteľného materiálu a jeho uložením na skládku. 

Všeobecná hodnota stavby určenej na odstránenie na účely tejto vyhlášky nemôže byť záporná. 

E. VÝPOČET VŠEOBECNEJ HODNOTY VECNÝCH BREMIEN

E.1 Vecné bremeno
Vecné bremená obmedzujú vlastníka  stavby a pozemku v prospech iného. Práva zodpovedajúce vecným bremenám sú viazané na vlastníctvo budovy, haly, stavby a pozemku alebo patria osobe. Vecné bremená prevodom alebo prechodom  stavieb a pozemkov prechádzajú na nadobúdateľa. Delia sa na vecné bremená s povinnosťou
a)	konať (napr. poskytnúť doživotné bývanie),
b)	zdržať sa (napr. nestavať plot nad určenú výšku),
c)	strpieť (napr. právo prechodu, prejazdu, právo stavby).

Všeobecná hodnota jednotlivých vecných bremien viaznucich na nehnuteľnostiach sa stanoví iba na účely exekučného konania.) V takých prípadoch sa všeobecná hodnota  nehnuteľností a stavieb stanoví bez zohľadnenia existencie vecného bremena.

V ostatných prípadoch sa existencia vecného bremena zohľadní pri výpočte všeobecnej hodnoty  nehnuteľností a stavieb.

E.2 Výpočet všeobecnej hodnoty vecného bremena (VŠHVB) na účely exekučného konania

Výpočet všeobecnej hodnoty vecného bremena sa vykoná takto:
a)	Práva spojené s nehnuteľnosťou sa odhadnú tak, že sa zistí výhoda, ktorú tieto práva prinášajú oprávnenému (vlastníkovi) v období jedného roka, a hodnota tejto výhody sa násobí pri právach časovo neobmedzených dvadsiatimi, pri právach časovo obmedzených počtom rokov, počas ktorých má právo ešte trvať, najviac však dvadsiatimi.
b)	Závady viaznuce  na nehnuteľnosti sa odhadnú podľa hospodárskej ujmy, ktorá vyplýva zo závady pre zaťaženého (vlastníka). Výpočet sa vykoná kapitalizáciou hospodárskej ujmy (rozdielu budúcich znížených odčerpateľných zdrojov oproti bežným odčerpateľným zdrojom) počas časovo obmedzeného obdobia. Pri závadách neobmedzeného trvania sa vezme za základ výpočtu obdobie dvadsiatich rokov, pri závadách presne obmedzeného trvania toto obdobie.

Všeobecná hodnota vecného bremena sa vypočíta podľa základného vzťahu

      [Sk],

kde
OZt  	– 	trvalo odčerpateľný zdroj [Sk/rok], ktorý sa vypočíta ako rozdiel budúcich znížených odčerpateľných zdrojov   oproti bežným odčerpateľným zdrojom (napr. hodnota zvýšenia alebo zníženia ročnej nájomnej sadzby   vyplývajúca z vecného bremena a pod.),
n  	– 	časové obdobie trvania vecného bremena pri neobmedzenom trvaní platí: n = 20 rokov [rok],
k  	– 	diskontná sadzba, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100].

V prípade požiadavky stanovenia všeobecnej hodnoty vecných bremien podľa odseku 2) § 1 tejto vyhlášky sa postupuje podľa časti E.2.

Príloha č. 4
k vyhláške č. …2004 Z.z.

POSTUP STANOVENIA VŠEOBECNEJ HODNOTY STROJOV, STROJOVÝCH ZARIADENÍ, DRÁHOVÝCH VOZIDIEL, PLAVIDIEL A LIETADIEL

Znalec zatriedi posudzovanú zložku majetku podniku do príslušnej kategórie uvedenej v osobitných predpisoch.) Zložkou majetku podniku sa pre túto prílohu rozumie stroj, strojové zariadenie, dráhové vozidlo, plavidlo a lietadlo.

A. ZÁKLADNÉ POJMY A NÁZVOSLOVIE

1. Stroje a strojové zariadenia
Stroje a strojové zariadenia sú stroje, strojové zariadenia, prístroje, súbory strojov, napríklad výrobné linky, pružné výrobné systémy a pod., ktoré majú samostatné technicko-ekonomické určenie a výrobcom, dovozcom či predajcom stanovené plnenie prevádzkovo-technických funkcií. Podľa ďalej uvedeného  postupu  sa  môže  stanoviť  hodnota  strojov a strojových  zariadení  uvedených  v osobitných predpisoch.16) Tieto predpisy zároveň  určujú  rozsah   oprávnenia  na  výkon znaleckej činnosti v odbore strojárstvo.
  
2. Dráhové  vozidlá
Dráhové vozidlá sú dopravné prostriedky, ktorých pohyb je viazaný na pozemnú dráhu. Dráhové vozidlá  podľa druhu dráhy rozdeľujeme na železničné, električkové vozidlá a metro, trolejbusové, lanové a špeciálne vozidlá. Železničné koľajové vozidlá rozdeľujeme na hnacie vozidlá závislej a nezávislej trakcie a na hnané vozidlá osobné, nákladné a špeciálne. Podľa ďalej uvedeného  postupu  sa  môže stanovovať  hodnota  dráhových  vozidiel  uvedených  v príslušných predpisoch.) Tieto predpisy  zároveň určujú  rozsah oprávnenia  na výkon  znaleckej činnosti  v odbore  doprava železničná.

3. Lietadlá
Lietadlá sú zariadenia schopné pohybu v atmosfére následkom iných reakcií, ako sú reakcie vzduchu so zemským povrchom, čiastočne alebo úplne riaditeľné, ktoré sú spôsobilé lietať, bezpečne uskutočniť vzlet a pristátie a niesť na palube osoby a inú užitočnú záťaž. Znalec môže ohodnocovať lietadlá ľahšie ako vzduch s pohonom alebo bez pohonu (balóny, vzducholode) a ťažšie ako vzduch s pohonom alebo bez pohonu (klzáky, draky, letúne, rotorové lietadlá a krídelníky). Podľa ďalej uvedeného postupu môže stanovovať hodnotu lietadiel len znalec z odboru doprava letecká.
  
4. Plavidlá
Plavidlá sú plávajúce telesá. Znalec môže ohodnocovať plte (zväzky plávajúcich telies), lode, technické plavidlá (s pohonom a bez pohonu), plávajúce zariadenia a športové a rekreačné plavidlá. Podľa ďalej uvedeného  postupu môže stanovovať hodnotu plavidiel len znalec  z odboru doprava lodná.
 
5. Členenie na skupiny
Skupinou zložky majetku podniku sa rozumie funkčne, konštrukčne a montážne jednotný  celok. Zložka majetku podniku sa spravidla ohodnocuje ako celok. V prípade, že niektorá skupina zložky majetku podniku má podstatne iný technický stav (lepší alebo horší ako celok), resp. jednotlivé skupiny zložky majetku podniku majú výrazne odlišnú životnosť, hodnotí sa zložka majetku podniku rozčlenená na skupiny. Metodika ohodnocovania skupín je rovnaká ako metodika ohodnocovania celku. O tom, či zložku majetku podniku pri ohodnocovaní treba alebo netreba členiť na skupiny, rozhoduje znalec. 

6. Pomerný diel skupiny (PDS) [%]
Je to percentuálne vyjadrenie podielu príslušnej skupiny z novej zložky majetku podniku ako celku bez mimoriadnej výbavy. 

7. Štandardná výbava 
Štandardnou výbavou zložky majetku podniku sa rozumie výbava zahrnutá obvykle v  tzv. základnej cene zložky majetku.

8. Mimoriadna výbava (MV)
Mimoriadna výbava zložky majetku podniku je vybavenosť zložky majetku podniku nad rámec štandardne dodávanej výbavy výrobcom daného typu zložky majetku podniku stanovenej výrobcom, resp. dovozcom, autorizovaným distribútorom alebo predajcom, ktorej vstupná cena nie je zahrnutá do vstupnej ceny zložky majetku podniku. Pri určovaní hodnoty mimoriadnej výbavy znalec vychádza z údajov a katalógov výrobcov, z údajov a katalógov autorizovaných predajcov, prípadne z iných katalógov a zdrojov.

9. Predpokladaná životnosť (Ž) [roky, h]
Je to predpokladaná technická životnosť zložky majetku podniku  v rokoch (hodinách) stanovená na základe technických parametrov zložky majetku a jej normálneho používania za predpokladu vykonávania údržby a opráv podľa pokynov výrobcu alebo predajcu zložky majetku podniku. Ak má ohodnocovaná zložka majetku podniku (skupina) uvedenú životnosť v mesiacoch alebo v pracovných hodinách, v prípade potreby sa prepočíta na životnosť v rokoch (jeden mesiac je 1/12 roka = 0,083 roka, pri jednozmennej prevádzke jeden pracovný deň má 8 pracovných hodín a jeden pracovný rok má 250 pracovných dní, pri trvalej prevádzke má pracovný deň 24 hodín, rok má 365 dní). Ak existuje osobitný predpis,16) znalec pre ohodnocovanú zložku majetku podniku stanoví životnosť v súlade s osobitným predpisom.

10. Doba prevádzky (r) [mesiace, roky] 
Doba  prevádzky je vek zložky majetku podniku (skupiny) uvedený v mesiacoch alebo rokoch od dátumu jej prvého uvedenia do prevádzky, prípadne od jej uvedenia do prevádzky po vykonaní celkovej alebo generálnej opravy, rekonštrukcie alebo modernizácie po dátum ohodnotenia. Pri stanovovaní doby prevádzky zložky majetku podniku znalec postupuje v súlade s osobitnými predpismi.16) Ak mala zložka majetku podniku od dátumu zaradenia do prevádzky  z rôznych dôvodov prerušenú prevádzku, musí to znalec do posudku uviesť a dokladovať. Ak ide  o zložku majetku podniku (skupiny), pri ktorej nemožno zistiť  presný dátum  prvého uvedenia zložky majetku podniku do prevádzky, môže ju znalec stanoviť od dátumu výroby zložky majetku podniku alebo ak nemožno zistiť dátum výroby, tak odborným odhadom. 

11. Koeficient zmennosti (KZ) [-] 
Koeficient zmennosti sa určuje podľa režimu práce len pre zložky majetku podniku: stroje a strojové zariadenia podľa osobitných predpisov.16)

12. Zostatkové percento prevádzkyschopnosti (ZO) [%]
Je to zostatkové percento prevádzkyschopnosti zložky majetku podniku, ktoré zostáva po skončení predpokladanej životnosti zložky majetku podniku. Číselná hodnota ZO sa stanoví  podľa osobitných predpisov.16)

13. Základná  amortizácia  za dobu  prevádzky (ZA) [%]
Je percentuálnou mierou fyzického opotrebovania zložky majetku podniku počas jej skutočnej prevádzky. Podklady na výpočet základnej amortizácie znalec stanoví v súlade s osobitnými predpismi.16)

14. Východiskový technický stav (VTS) [%]
Je to technický stav novej zložky majetku podniku, prípadne zložky majetku podniku  po celkovej alebo generálnej oprave, modernizácii alebo rekonštrukcii vo vzťahu k novej zložke majetku podniku. Vyjadruje sa v percentách. Ak sa na zložke majetku podniku (skupine) nevykonala celková alebo generálna oprava, rekonštrukcia alebo modernizácia, jej východiskový technický stav sa rovná 100 %. Ak na zložke majetku sa vykonala celková alebo generálna oprava, rekonštrukcia alebo modernizácia, jej východiskový technický stav sa stanoví  podľa osobitných predpisov.16)

15. Zmena technického stavu (Z) [%]
Zmena technického stavu vyjadruje zmenu technického stavu zložky majetku podniku (lepší alebo horší technický stav), ako je predpokladaný stav daný základnou amortizáciou zložky majetku podniku.  Hodnota Z rovnajúca sa 0 % znamená, že skutočný technický stav zložky majetku podniku je totožný s predpokladaným stavom daným základnou amortizáciou zložky majetku podniku.
Zrážkou (-Z) alebo prirážkou (+Z) sa zohľadňuje charakter prevádzky zložky majetku podniku, kvalita jej údržby, vyskytujúce sa chyby, poškodenia a pod. Zrážka alebo prirážka môže vyjadrovať aj kvalitu vykonaných opráv, poškodenie skupín, ktoré nie je spôsobené normálnym opotrebovaním, prípadne zvýšené opotrebenia na začiatku prevádzky zložky majetku podniku. Zrážka Z sa uplatňuje aj za prevádzku zložky majetku podniku po predpokladanej životnosti, resp. zmena technického stavu spôsobená inými objektívnymi príčinami.

16. Skutočný technický stav (TS) [%]
Je to taký technický stav zložky majetku podniku, ktorý predstavuje jej  reálny zostatkový technický stav k dátumu ohodnocovania.

17. Porovnateľná hodnota (PH) [Sk]
V prípade, ak nemožno zistiť vstupnú cenu ohodnocovanej zložky majetku podniku, stanoví sa porovnateľná hodnota ohodnocovanej zložky majetku podniku ako obstarávacia cena novej zložky majetku podniku porovnateľnej výkonom a úžitkovosťou pre rok výroby (obstarania) ohodnocovanej zložky majetku podniku. Typ porovnateľnej zložky majetku podniku a jej presnú špecifikáciu spolu so spôsobom určenia jej ceny uvedie znalec v posudku. V prípade zložky majetku podniku s veľkou hodnotou obstarávacej ceny a v prípade, že sa porovnateľná zložka majetku podniku presne nezhoduje s ohodnocovanou zložkou majetku podniku, môže znalec porovnateľnú hodnotu stanoviť aj na základe porovnania obstarávacích cien  viacerých zložiek majetku podniku. Porovnateľnú hodnotu možno stanoviť aj pomocou rozpočtovej ceny na mernú jednotku alebo iných hodnoverných metód.
Porovnateľná hodnota sa vzťahuje aj na zložku majetku podniku zhotovenú vlastnou činnosťou, prípadne aj na zložku majetku podniku, na ktorú majiteľ podniku nemá cenovú kalkuláciu.

18. Východisková hodnota (VH) [Sk]
Východisková hodnota zložky majetku podniku sa používa na výpočet technickej hodnoty zložky majetku podniku TH a všeobecnej hodnoty zložky majetku podniku VŠH. 

19. Technická hodnota zložky majetku podniku (TH) [Sk]
Je to zvyšok technickej životnosti zložky majetku podniku vyjadrený v slovenských korunách k dátumu jej ohodnocovania.

20. Technická hodnota mimoriadnej výbavy (THMV) [Sk]
Je to hodnota zvyšujúca technickú hodnotu zložky majetku podniku o hodnotu jeho mimoriadnej výbavy k dátumu jej ohodnocovania. 

21. Koeficient predajnosti zložky majetku podniku (kP)  [–]
Predstavuje vo všeobecnosti pomer medzi spriemerovanými skutočne dosahovanými predajnými cenami a technickou hodnotou TH určitej, resp. porovnateľnej zložky majetku podniku v danom čase a mieste jej ohodnocovania. Pri stanovovaní koeficientu predajnosti znalec postupuje podľa osobitného predpisu platného k rozhodnému dátumu a postup náležite zdôvodní.

22. Všeobecná hodnota (VŠH) [Sk]
Všeobecná hodnota zložky majetku podniku je hodnota zložky majetku podniku v danom mieste a čase, pri ktorej stanovení sú okrem vplyvu opotrebovania zahrnuté aj vplyvy trhu (predajnosť typu zložky majetku podniku). Vyjadruje hodnotu zložky majetku podniku  pri jej predaji obvyklým spôsobom na voľnom trhu k rozhodnému dátumu. Znalec v znaleckom posudku vždy uvedie, či vypočítaná všeobecná hodnota zložky majetku je vrátane dane z pridanej hodnoty, alebo bez dane z pridanej hodnoty.

B. POSTUP PRI VÝPOČTE HODNOTY
 Všeobecná hodnota sa vypočíta týmto postupom:

1. Východisková hodnota (VH)
Znalec východiskovú hodnotu stanoví buď ako obstarávaciu cenu zložky majetku pre dátum ohodnocovania zložky, alebo ako objektivizovanú cenu z pôvodnej obstarávacej ceny zložky majetku, pričom znalec zdôvodní postup tejto objektivizácie.

2. Základná amortizácia (ZA)
2.1. Vzťahy pre výpočet základnej amortizácie pre stroje, dráhové vozidlá a plavidlá:

a)  pre r ≤ Ž:

         [%],
b) pre r > Ž:
ZA = VTS – ZO                  [%],
kde
r 	– 	počet odpracovaných rokov [roky],
Ž 	– 	predpokladaná životnosť stroja, dráhového vozidla, plavidla [roky],
ZO 	–	zostatkové percento prevádzkyschopného stroja, dráhového vozidla, plavidla po skončení predpokladanej životnosti Ž [%],
kz 	– 	koeficient zmennosti stroja [–],
VTS 	– 	východiskový technický stav stroja, dráhového vozidla, plavidla [%].

2.2. Vzťahy pre výpočet ZA pre lietadlá:

a) pre r  ≤ Ž:
       [%],
b) pre r > Ž:
ZA = VTS – ZO                    [%],

kde
VTS 	– 	východiskový technický stav lietadla [%],
ZO 	– 	zostatkové percento prevádzkyschopnosti lietadla po skončení predpokladanej životnosti [%],
q 	– 	podiel  odpisov základnej amortizácie dva po sebe nasledujúce roky zohľadňujúci morálne opotrebenie lietadla (platí: 0 < q < 1),
Ž 	– 	predpokladaná doba životnosti [roky],
r 	– 	počet odpracovaných rokov [roky].

3. Výpočet technického stavu (TS)
Technický stav sa vypočíta podľa vzťahu

     [%],
kde
VTS 	– 	východiskový technický stav stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla [%],
ZA 	– 	základná amortizácia stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla [%],
Z 	– 	zmena technického stavu stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla [%],
kMO 	– 	koeficient morálneho opotrebenia stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla [–].

4. Výpočet technickej hodnoty stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla  (TH)
Technická hodnota sa vypočíta podľa vzťahu

         [Sk],
kde
VH 	– 	východisková hodnota [Sk],
TS 	– 	technický stav [%],
THMV 	– 	technická hodnota mimoriadnej výbavy  [Sk].

5. Výpočet všeobecnej hodnoty (VŠH)
Všeobecná hodnota stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla a lietadla sa vypočíta podľa vzťahu

VŠH = TH . kP              [Sk],
kde
TH 	– 	technická hodnota stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla, lietadla [Sk],
kP 	– 	koeficient predajnosti [–].

Koeficient predajnosti predstavuje vo všeobecnosti pomer medzi spriemerovanými skutočne dosiahnutými cenami a technickými hodnotami určitého, resp. porovnateľného typu stroja, strojového zariadenia, dráhového vozidla, plavidla alebo lietadla.

Koeficient predajnosti stanoví znalec takto:

kP = kPT . kPS . kPD . kPL . kPI     [–],

kde 
kPT 	– 	koeficient neúplnosti alebo neplatnosti dokumentácie potrebnej na prevádzku,
kPS 	– 	koeficient zohľadňujúci dostupnosť náhradných dielov a servisných služieb na opravy a údržbu,
kPD 	– 	koeficient dopytu po ohodnocovanom stroji, strojovom zariadení, dráhovom vozidle, plavidle alebo lietadle na trhu,
kPL 	– 	koeficient sa použije pri stanovení všeobecnej hodnoty linky alebo technologického celku pozostávajúceho z viacerých strojov alebo aj jednotlivého stroja a zohľadňuje zníženie všeobecnej hodnoty technologického celku  alebo stroja v dôsledku zásahu do celku, napríklad nutnosťou jeho demontáže alebo vyčlenením niektorého stroja z technologického celku, vyčlenením skupiny strojov a pod.; pri stanovení koeficientu predajnosti dráhových vozidiel, plavidiel a lietadiel sa tento koeficient rovná 1,0,
kPI 	– 	koeficient ostatných vplyvov, napríklad stroj v záručnej lehote, počet predchádzajúcich užívateľov (neznámy spôsob údržby a exploatácie, nevhodná lokalizácia, vysoké náklady na demontáž, stroj po havárii, nevhodné klimatické podmienky a pod.).

Príloha č. 5
k vyhláške …/2004 Z.z.

POSTUP STANOVENIA VŠEOBECNEJ HODNOTY ELEKTROTECHNICKÝCH ZARIADENÍ

Znalec zatriedi posudzovanú zložku majetku podniku do príslušnej kategórie uvedenej v osobitných predpisoch.)

A. ZÁKLADNÉ POJMY A NÁZVOSLOVIE

1. Elektrotechnické  zariadenia
Elektrotechnické zariadenia sú zariadenia na výrobu, rozvod, premenu a prenos elektrickej energie; zariadenia, ktoré využívajú elektrickú energiu na prenos, spracovanie, záznam a reprodukciu informácií; zariadenia, ktoré využívajú elektrickú energiu na meracie a riadiace účely; zariadenia, ktoré využívajú elektrickú energiu na iné účely, a vyhradené elektrické zariadenia uvedené v osobitných predpisoch.18) Tieto zariadenia majú samostatné technicko-ekonomické  podmienky prevádzky.
Podľa ďalej uvedeného  postupu  sa  môže  stanoviť  hodnota  elektrotechnických  zariadení  uvedených v osobitných predpisoch.) Tieto predpisy zároveň určujú rozsah oprávnenia  na  výkon znaleckej činnosti v odboroch elektrotechnika.
  
2. Predpokladaná životnosť (Ž) [roky]
Je to predpokladaná technická životnosť elektrotechnického zariadenia v rokoch stanovená na základe jeho technických parametrov a jeho normálneho používania za predpokladu vykonávania údržby a opráv podľa pokynov výrobcu alebo predajcu. Ak má ohodnocované elektrotechnické zariadenie uvedenú životnosť v mesiacoch, v prípade potreby sa prepočíta na životnosť v rokoch (jeden mesiac je 1/12 roka = 0,083 roka). Ak existuje osobitný predpis,19) znalec pre ohodnocované elektrotechnické zariadenie stanoví  životnosť v súlade s osobitným predpisom.

3. Doba prevádzky (r) [mesiace, roky] 
Doba  prevádzky je vek elektrotechnického zariadenia uvedený v mesiacoch alebo rokoch od dátumu jeho prvého uvedenia do prevádzky, prípadne od jeho uvedenia do prevádzky po vykonaní celkovej alebo generálnej opravy, rekonštrukcie alebo modernizácie po dátum ohodnotenia. Pri stanovovaní doby prevádzky elektrotechnického zariadenia znalec postupuje v súlade s osobitnými predpismi.19) Ak malo elektrotechnické zariadenie od dátumu zaradenia do prevádzky  z rôznych dôvodov prerušenú prevádzku, musí to znalec do posudku uviesť a dokladovať. Ak ide  o elektrotechnické zariadenie, pri ktorom nemožno zistiť  presný dátum  prvého uvedenia do prevádzky, môže ju znalec stanoviť od dátumu výroby elektrotechnického zariadenia, alebo ak nemožno zistiť dátum výroby, tak odborným odhadom. 

4. Zostatkové percento prevádzkyschopnosti (ZO) [%]
Je to zostatkové percento prevádzkyschopnosti elektrotechnického zariadenia, ktoré zostáva po skončení predpokladanej životnosti. Číselná hodnota zostatkového percenta prevádzkyschopnosti sa stanoví  podľa osobitných predpisov.19)

5. Základná amortizácia  za dobu  prevádzky (ZA) [%]
Je percentuálnou mierou fyzického opotrebovania elektrotechnického zariadenia počas jeho skutočnej prevádzky. Podklady na výpočet základnej amortizácie počas prevádzky znalec stanoví v súlade s osobitnými predpismi19)

6. Východiskový technický stav (VTS) [%]
Je to technický stav nového elektrotechnického zariadenia, prípadne elektrotechnického zariadenia po celkovej alebo generálnej oprave, modernizácii alebo rekonštrukcii vo vzťahu k novému elektrotechnickému zariadeniu. Vyjadruje sa v percentách. Ak na elektrotechnickom zariadení nebola vykonaná  celková alebo generálna oprava, rekonštrukcia alebo modernizácia, tak sa jeho východiskový technický stav rovná 100 %. Ak na elektrotechnickom zariadení bola vykonaná celková alebo generálna oprava, rekonštrukcia alebo modernizácia, jeho východiskový technický stav sa stanoví  podľa osobitných predpisov.19)

7. Zmena technického stavu (Z) [%]
Zmena technického stavu vyjadruje zmenu technického stavu elektrotechnického zariadenia (lepší alebo horší technický stav), ako je predpokladaný stav daný základnou amortizáciou elektrotechnického zariadenia. Hodnota zmeny technického stavu rovnajúca sa 0 % znamená, že skutočný technický stav elektrotechnického zariadenia je totožný s predpokladaným stavom daným amortizáciou elektrotechnického zariadenia.
Zrážkou (–Z) alebo prirážkou (+Z) sa zohľadňuje charakter prevádzky elektrotechnického zariadenia, kvalita jeho údržby, vyskytujúce sa chyby, poškodenia a podobne. Zrážka alebo prirážka môže vyjadrovať aj kvalitu vykonaných opráv, poškodenie skupín, ktoré nie je spôsobené normálnym opotrebovaním elektrotechnického zariadenia. Zrážka (–Z) sa uplatňuje aj za prevádzku elektrotechnického zariadenia po predpokladanej životnosti, resp. zmenu technického stavu spôsobenú inými objektívnymi príčinami. 

8. Technický stav (TS) [%]
Je to taký technický stav elektrotechnického zariadenia, ktorý predstavuje jeho reálny technický stav k dátumu ohodnocovania. 

9. Porovnateľná hodnota (PH) [Sk]
V prípade, ak nie je možné zistiť vstupnú cenu ohodnocovaného elektrotechnického zariadenia, stanoví sa porovnateľná hodnota ohodnocovaného elektrotechnického zariadenia ako obstarávacia cena nového elektrotechnického zariadenia porovnateľného úžitkovými vlastnosťami v roku výroby (obstarania) ohodnocovaného elektrotechnického zariadenia. Typ porovnateľného elektrotechnického zariadenia a jeho presnú špecifikáciu spolu so spôsobom určenia jeho ceny uvedie znalec v posudku. 
Porovnateľná hodnota sa vzťahuje aj na elektrotechnické zariadenie zhotovené vlastnou činnosťou, prípadne aj na elektrotechnické zariadenie, na ktoré majiteľ nemá cenovú kalkuláciu.

10. Východisková hodnota (VH) [Sk]
Východisková hodnota zložky majetku podniku sa používa na výpočet technickej hodnoty zložky majetku podniku TH a všeobecnej hodnoty zložky majetku podniku VŠH. 

11. Technická hodnota (TH) [Sk]
Je to zvyšok technickej životnosti zložky majetku podniku vyjadrený v slovenských korunách k dátumu jej ohodnocovania.

12. Koeficient predajnosti (kP)  [–]
Koeficient predajnosti predstavuje vo všeobecnosti pomer medzi spriemerovanými, skutočne dosahovanými predajnými cenami a technickou hodnotou určitého, resp. porovnateľného elektrotechnického zariadenia v danom čase a mieste jeho ohodnocovania. Pri stanovovaní koeficientu predajnosti znalec postupuje podľa osobitného predpisu platného k rozhodnému dátumu a postup náležite zdôvodní.

13. Všeobecná hodnota (VŠH) [Sk]
Všeobecná hodnota elektrotechnického zariadenia je jeho hodnota v danom mieste a čase, pri ktorej stanovení sú okrem vplyvu opotrebovania zahrnuté aj vplyvy trhu (predajnosť typu elektrotechnického zariadenia). Vyjadruje hodnotu elektrotechnického zariadenia pri jeho predaji obvyklým spôsobom na voľnom trhu k rozhodnému dátumu. Znalec v znaleckom posudku vždy uvedie, či vypočítaná všeobecná hodnota zložky majetku je vrátane dane z pridanej hodnoty alebo bez dane z pridanej hodnoty.

B. POSTUP PRI VÝPOČTE HODNOTY

Všeobecná hodnota sa vypočíta týmto postupom:

1. Východisková hodnota (VH)
Znalec východiskovú hodnotu elektrotechnického zariadenia VH stanoví ako obstarávaciu cenu elektrotechnického zariadenia k dátumu ohodnocovania elektrotechnického zariadenia alebo ako objektivizovanú cenu z pôvodnej obstarávacej ceny elektrotechnického zariadenia,  pričom znalec zdôvodní postup tejto objektivizácie.

2. Základná amortizácia [ZA]

a) pre r  ≤ Ž

       [%],
b) pre r > Ž

ZA = VTS – ZO                  [%],

kde
r 	–	počet odpracovaných rokov [roky],
Ž 	– 	predpokladaná životnosť elektrotechnického zariadenia [roky],
ZO 	– 	zostatkové  percento prevádzkyschopnosti elektrotechnického zariadenia po skončení predpokladanej životnosti [%],
VTS 	– 	východiskový technický stav elektrotechnického zariadenia [%].

3. Výpočet technického stavu (TS)
Technický stav sa vypočíta podľa vzťahu

       [%],
kde
VTS 	– 	východiskový technický stav elektrotechnického zariadenia [%],
ZA 	– 	základná amortizácia elektrotechnického zariadenia [%],
Z 	– 	zmena technického stavu elektrotechnického zariadenia [%],
kMO 	– 	koeficient morálneho opotrebenia [-].

4. Výpočet technickej hodnoty elektrotechnického zariadenia (TH)
Technická hodnota sa vypočíta podľa vzťahu

         [Sk],
kde
VH 	– 	východisková hodnota elektrotechnického zariadenia [Sk],
TS 	– 	technický stav elektrotechnického zariadenia [%].

5. Výpočet všeobecnej hodnoty (VŠH)
Všeobecná hodnota elektrotechnického zariadenia sa vypočíta podľa vzťahu

VŠH = TH . kP      [Sk],
kde
TH 	– 	technická hodnota elektrotechnického zariadenia [Sk],
kp 	– 	koeficient predajnosti [-].

Koeficient predajnosti sa vypočíta podľa vzťahu
kP = kPT . kPS . kPD . kPL . kPI   [–],

kde
kPT 	– 	koeficient zohľadňujúci neúplnosť alebo neplatnosť dokumentácie potrebnej na prevádzku elektrotechnického zariadenia a pod.,
kPS 	– 	koeficient zohľadňujúci dostupnosť náhradných dielcov a servisných služieb na opravy a údržbu elektrotechnického zariadenia,
kPD 	– 	koeficient dopytu po ohodnocovanom elektrotechnickom zariadení na trhu,
kPL  	– koeficient sa použije pri stanovení všeobecnej hodnoty linky alebo technologického celku pozostávajúceho z viacerých elektrotechnických zariadení alebo aj jednotlivého elektrotechnického zariadenia a zohľadňuje zníženie všeobecnej hodnoty technologického celku  alebo elektrotechnického zariadenia v dôsledku zásahu do celku, napríklad nutnosťou jeho demontáže alebo vyčlenením niektorého elektrotechnického zariadenia z technologického celku,
kPI 	– koeficient ostatných vplyvov, napríklad elektrotechnické zariadenie v záručnej lehote, počet predchádzajúcich užívateľov (neznámy spôsob údržby a exploatácie elektrotechnického zariadenia, elektrotechnické zariadenie po havárii a pod.).

Príloha č. 6
k vyhláške …/2004 Z.z.

POSTUP PRI VÝPOČTE VŠEOBECNEJ HODNOTY CESTNÝCH VOZIDIEL

A. ZÁKLADNÉ POJMY A NÁZVOSLOVIE

1. Cestné vozidlo
Cestné  vozidlo  (ďalej len „vozidlo„) je motorové vozidlo, nemotorové vozidlo, prípojné vozidlo, zvláštne motorové alebo nemotorové vozidlo (pojazdný stroj) a ostatné vozidlá. Podľa § 2 vyhlášky Ministerstva  dopravy,  pôšt  a telekomunikácií  Slovenskej  republiky č. 116/1997 Z. z.) (ďalej len „vyhláška„) sú to vozidlá zaradené do kategórií L, M, N, O, R, S a T. Na účely tejto vyhlášky zaradí znalec vozidlo do kategórie podľa osobitného predpisu.)

2. Základné časti vozidla – technická  skupina
Technickou skupinou (ďalej len „skupina„) sa na účely stanovenia hodnoty vozidla rozumie funkčne, konštrukčne a montážne jednotný  celok. Rozdelenie vozidla na  skupiny pre potreby ohodnocovania závisí od jeho technickej koncepcie.

3. Mimoriadna výbava vozidla 
Mimoriadna výbava vozidla je vybavenosť vozidla nad rámec štandardne dodávanej výbavy výrobcom daného typu vozidla. Štandardnou výbavou vozidla sa rozumie výbava zahrnutá obvykle v  tzv. základnej cene vozidla.
Pri určovaní mimoriadnej výbavy znalec vychádza z údajov a katalógov výrobcov, z  údajov a katalógov autorizovaných predajcov, prípadne z iných katalógov a zdrojov.

4. Doba prevádzky (T) [mesiace]
Doba  prevádzky je vek vozidla (skupiny) uvedený v mesiacoch od dátumu jeho (jej) prvého uvedenia do prevádzky, prípadne od uvedenia do prevádzky po vykonaní celkovej alebo generálnej opravy po dátum ohodnotenia. Ak vozidlo nebolo uvedené do prevádzky v tom istom roku, ako je jeho rok výroby (okrem vozidiel modelového radu o rok vyššieho, ako je ich rok výroby),  uvažuje sa doba prevádzky od 1. januára roku nasledujúceho po roku výroby.
Ak ide  o vozidlá (skupiny), pri ktorých nemožno zistiť  presný dátum  prvého uvedenia do prevádzky,  tento znalcom stanovený dátum je 1. júl v roku výroby vozidla (skupiny). Obdobne znalec postupuje  pri stanovení doby prevádzky dielov mimoriadnej výbavy, prípadne jednotlivých súčiastok.

5. Predpokladaný ročný jazdný výkon (PKV) [km/rok]
Predpokladaný ročný jazdný výkon vyjadruje priebeh predpokladaného ročného jazdného výkonu určených kategórií vozidiel za ich predpokladanú dobu prevádzky. Znalec stanoví predpokladaný ročný jazdný výkon na základe zaradenia vozidla do príslušnej kategórie.21)

6. Predpokladaný počet najazdených kilometrov  (PRKM) [km]
Predpokladaný počet najazdených kilometrov vyjadruje predpokladaný počet najazdených kilometrov určených kategórií vozidiel za ich skutočnú dobu prevádzky. Je daný dvanástinou súčinu predpokladaného ročného jazdného výkonu (PKV) s dobou prevádzky vozidla (T).

7. Počet skutočne najazdených kilometrov (PSKM) [km]
Počet skutočne najazdených kilometrov určuje počet skutočne najazdených kilometrov vozidla od jeho prvého uvedenia do prevádzky, prípadne od uvedenia do prevádzky po vykonaní generálnej opravy po dátum ohodnotenia. 
Pri určovaní počtu skutočne najazdených kilometrov skupiny sa  uvažuje jazdný výkon od jej prvého uvedenia do prevádzky alebo od jej uvedenia do prevádzky po vykonaní celkovej opravy.

8. Rozdiel v počte najazdených kilometrov (RKM) [km]
Je to rozdiel medzi počtom skutočne najazdených kilometrov (PSKM) a predpokladaným počtom najazdených kilometrov (PRKM).

 9. Koeficient najazdených kilometrov (kKM) [%]
Koeficient najazdených kilometrov vyjadruje amortizáciu vozidla vzhľadom na predpokladaný počet najazdených kilometrov.

10. Koeficient amortizácie za skutočne najazdené kilometre  (kAM) [%]
Koeficient amortizácie za skutočne najazdené kilometre vyjadruje vplyv skutočne najazdených kilometrov na celkovú základnú amortizáciu vozidla. Rovná sa desaťtisícine súčinu rozdielu medzi počtami najazdených kilometrov (RKM) s koeficientom najazdených kilometrov (kKM).

11. Základná  amortizácia  za dobu  prevádzky  vozidla (skupiny) (ZAV) [%]
Je to amortizácia, ktorá vyjadruje predpokladaný pokles technickej hodnoty vozidla (skupiny) za dobu jeho (jej) prevádzky. Určuje sa pomocou amortizačných stupníc určených pre jednotlivé kategórie vozidiel.

12. Celková základná amortizácia vozidla (ZA) [%]
Celková základná amortizácia vozidla vyjadruje opotrebenie, ktoré sa rovná priemernému opotrebeniu porovnateľného (etalónového) vozidla rovnakého veku, rovnakej doby prevádzky a rovnakého počtu najazdených kilometrov pri priemernej primeranej údržbe. Keďže každá kategória vozidiel zahàňa pomerne veľký a rozmanitý súbor typov vozidiel, pri stanovení priebehu celkových základných amortizácií sa musí pri každej kategórii vozidiel zohľadniť priemerná amortizácia. 
Celková základná amortizácia vozidla pri kategóriách vozidiel s predpísaným predpokladaným počtom najazdených kilometrov (PRKM) je súčtom základnej amortizácie za dobu prevádzky vozidla (ZAV) a vzťahu určujúceho zvýšenie, prípadne zníženie celkovej základnej amortizácie za počet skutočne najazdených kilometrov.

13. Východisková hodnota vozidla (VHV) [Sk]
Východisková hodnota vozidla sa používa na výpočet technickej hodnoty vozidla (THV) vyjadrenej v slovenských korunách, všeobecnej hodnoty vozidla (VŠH) a na výpočet reprodukčnej obstarávacej hodnoty vozidla (ROH). 

14. Východiskový technický stav skupiny (VTSS) [%]
Je to technický stav skupiny vyjadrený v percentách v čase jej uvedenia do prevádzky, ktorý udáva jej technický stav v porovnaní s novou skupinou.
Skupina sa začína amortizovať od prvého uvedenia do prevádzky. Ak na skupine nebola vykonaná  celková  oprava, tak sa východiskový technický stav rovná 100 %. 
Hodnoty východiskových technických stavov  jednotlivých skupín po vykonaní celkovej opravy je potrebné určiť v zmysle preskúmateľnej, resp. platnej metodiky.

15. Zrážka, prirážka za technický stav (ZP) [± %]
Zrážka, prirážka za technický stav vyjadruje lepší alebo horší technický stav skupiny, dielu mimoriadnej výbavy, príp. vozidla ako celku, než je predpokladaný stav daný základnou amortizáciou skupiny, dielu mimoriadnej výbavy, príp. vozidla.

16. Technický stav skupiny (TSS) [%]
Je to zvyšok technickej životnosti skupiny v porovnaní s novou skupinou  vyjadrený v percentách.

17. Pomerný diel skupiny (PDS) [%]
Je to percentuálne vyjadrenie podielu príslušnej skupiny na novom vozidle ako celku bez mimoriadnej výbavy. 

18. Pomerný technický stav skupiny (PTSS) [%]
Je to pomerný diel, ktorý predstavuje konkrétny technický stav skupiny z technického stavu vozidla.	

19. Technický stav vozidla (TSV) [%]
Je to zvyšok technickej životnosti vozidla vyjadrený v percentách. Určuje ho súčet pomerných technických stavov (PTSS) jednotlivých skupín vozidla. 

20. Technická hodnota vozidla (TH) [Sk]
Je to zvyšok technickej životnosti vozidla vyjadrený v Sk.	

21. Technická hodnota mimoriadnej výbavy (THMV) [Sk]
Je to hodnota zvyšujúca technickú hodnotu vozidla o hodnotu jeho mimoriadnej výbavy.

22. Koeficient predajnosti vozidla (kP) [–]
Koeficient predajnosti vozidla vyjadruje predajnosť hodnoteného vozidla k rozhodnému dátumu.

23. Všeobecná hodnota vozidla (VŠH) [Sk]
Všeobecná hodnota vozidla je hodnota vozidla v danom mieste a čase, pri ktorej stanovení sú okrem vplyvu opotrebenia zahrnuté aj vplyvy trhu (predajnosť typu vozidla). Vyjadruje hodnotu vozidla pri jeho predaji obvyklým spôsobom na voľnom trhu k rozhodnému dátumu. Znalec v znaleckom posudku vždy uvedie, či vypočítaná všeobecná hodnota vozidla je vrátane dane z pridanej hodnoty, alebo bez  dane z pridanej hodnoty.  

24. Reprodukčná obstarávacia hodnota vozidla (ROH) [Sk]
Reprodukčná obstarávacia hodnota vozidla (ROH) je hodnota vozidla v slovenských korunách, ktorú treba uhradiť pri obstaraní porovnateľného vozidla obvyklým spôsobom na voľnom trhu v rozhodnej dobe vrátane primeraných a obvyklých nákladov na jeho zaobstaranie.

B. POSTUP PRI VÝPOČTE VŠEOBECNEJ HODNOTY CESTNÝCH  VOZIDIEL

1. Určenie východiskovej hodnoty vozidla (VHV)
Východiskovú hodnotu vozidla znalec určí podľa predpísaného postupu, pričom  vždy uvedie, či ide o hodnotu s daňou z pridanej hodnoty, alebo bez dane z pridanej hodnoty.
Metodiku určenia, resp. výpočtu východiskových hodnôt vozidiel predpisujú metodické pokyny.

2. Zatriedenie vozidla do kategórie
Cestné vozidlá sa na účely určenia hodnoty rozdeľujú do kategórií podľa metodiky, ktorú určuje osobitný predpis platný k rozhodnému dátumu.

3. Výpočet základnej amortizácie vozidla (skupiny) [%]

           [%].
Prípadne ak východiskový technický stav vozidla je 100 %, základná amortizácia sa vypočíta podľa zjednodušeného vzťahu
                 [%],
kde
ZA 	– 	základná  amortizácia  vozidla  (skupiny)  [%],
VTSSi 	– 	východisková   technická  hodnota  skupiny [Sk],
ZAV 	– 	základná   amortizácia   za   dobu   prevádzky   vozidla   (skupiny)   [%],
kAM 	– 	koeficient  amortizácie    za   skutočne najazdené kilometre, ktorý sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom   tvare [%/100].

Pri vozidlách, pre ktoré platný znalecký štandard21) alebo metodický pokyn nepredpisuje výpočet koeficientu amortizácie za skutočne najazdené kilometre, platí ZA = ZAV. 

4. Určenie a výpočet technického stavu skupín (TSS) a technického stavu vozidla (TSV) 
Na výpočet technického stavu vozidla (TSV) slúži tabuľka výpočtu technickej hodnoty vozidla, ktorú predpisuje platný osobitný predpis k rozhodnému dátumu.

5. Určenie technickej hodnoty mimoriadnej výbavy (THMV)
Mimoriadna výbava sa na účely výpočtu hodnoty vozidiel (HMV) rozdeľuje do dvoch základných skupín:

a) mimoriadna výbava nenahrádzajúca pôvodné diely (skupiny) štandardne vybaveného vozidla, ale rozširujúca jeho technické, úžitkové, prípadne estetické vlastnosti,
b) mimoriadna výbava nahrádzajúca pôvodné diely, prípadne skupiny štandardne vybaveného vozidla.

Technická hodnota mimoriadnej výbavy sa vypočíta podľa týchto vzťahov:
      [%],
        [Sk],
             [Sk],
kde
TSMV 	– 	technický stav mimoriadnej výbavy [%],
ZA 	– 	základná amortizácia mimoriadnej výbavy [%],
VH 	– 	východisková hodnota mimoriadnej výbavy [Sk],
THMV 	– 	technická hodnota mimoriadnej výbavy [Sk].

6. Výpočet technickej hodnoty (TH)
Technická hodnota vyjadruje zvyšok technickej životnosti vozidla vyjadrený v slovenských korunách a nie sú v nej zahrnuté vplyvy zohľadňujúce trhové a ekonomické podmienky.

Pri výpočte technickej hodnoty postupuje znalec podľa tohto vzťahu:

 [Sk],

kde
TSV 	– 	technický stav vozidla [%],
VHV 	– 	východisková hodnota vozidla [Sk],
THMV 	– 	technická hodnota mimoriadnej výbavy [Sk].

7. Určenie koeficientu predajnosti  (kP)
Pri výpočte koeficientu predajnosti znalec postupuje podľa osobitného predpisu platného k rozhodnému dátumu a postupy náležite zdôvodní.

8. Výpočet všeobecnej hodnoty vozidla (VŠH)
Všeobecná hodnota vozidla je hodnota v slovenských korunách,  ktorej výpočet zahàňa okrem vplyvov opotrebenia aj vplyvy trhu (predajnosť typu vozidla).

Vypočíta sa ako súčin technickej hodnoty vozidla (TH) s koeficientom predajnosti kP.
VŠH = TH . kP          [Sk],
kde
TH 	– 	technická hodnota [Sk],
kP 	–  	koeficient predajnosti [-].

9. Výpočet reprodukčnej obstarávacej hodnoty vozidla (ROH)
V prípade potreby vypočíta znalec aj reprodukčnú obstarávaciu hodnotu vozidla (ROH). 
Pri jej výpočte znalec vychádza z aktuálneho vývoja na trhu, aktuálnych ekonomických podmienok a právnych noriem.
ROH = VŠH + ZN      [Sk],
kde
VŠH 	– 	všeobecná hodnota vozidla [Sk],
NZ 	– 	náklady na zaobstaranie, ktoré predstavujú bežné priemerné náklady potrebné na zaobstaranie podobného typu porovnateľného vozidla v danom regióne a v rozhodnom čase (napríklad obvyklá obchodná marža predajcu, náklady na prihlásenie vozidla do evidencie a pod.) [Sk].

Príloha č. 7
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY FINANČNÝCH INVESTÍCIÍ

1. Všeobecná hodnota podielových cenných papierov a vkladov v podnikoch s rozhodujúcim vplyvom a všeobecná hodnota cenných papierov a vkladov v podnikoch s podstatným vplyvom sa stanoví podnikateľskou, majetkovou, porovnávacou alebo kombinovanou metódou. Výsledná všeobecná hodnota vyjadruje objem odčerpateľných zdrojov, majetkové a nemajetkové výhody pre majiteľa podielových cenných papierov a vkladov, vplyv na riadenie podniku a možnosť speňaženia. Pri stanovení všeobecnej hodnoty verejne obchodovateľných podielových cenných papierov sa zohľadní porovnávacou metódou posledný známy kurz vyhlásený na tuzemskom alebo zahraničnom verejnom trhu.

2. Všeobecná hodnota ostatných podielových cenných papierov a vkladov sa stanoví podnikateľskou a majetkovou metódou. Výsledná všeobecná hodnota vyjadruje objem odčerpateľných zdrojov, majetkové a nemajetkové výhody pre majiteľa podielových cenných papierov a vkladov, ako aj jeho vplyv na riadenie podniku. Ak znalec nedisponuje informačnými zdrojmi potrebnými na stanovenie všeobecnej hodnoty ostatných cenných papierov a vkladov, postupuje takto:

a) Všeobecná hodnota tuzemských alebo zahraničných verejne obchodovateľných cenných papierov na tuzemskom verejnom trhu alebo na zahraničnom verejnom trhu sa stanoví kurzom vyhláseným na príslušnom trhu ku dňu ohodnocovania. Ak sa s ohodnocovaným cenným papierom ku dňu ohodnocovania neobchodovalo, jeho hodnota sa stanoví vo výške posledného dosiahnutého kurzu. Ak sa s ohodnocovaným cenným papierom neobchodovalo dlhšie ako tri mesiace, všeobecná hodnota sa stanoví ako hodnota vlastného imania pripadajúca na jeden cenný papier, pričom sa zohľadní výnos alebo vplyv plynúci majiteľovi cenného papiera a speňažiteľnosť ohodnocovaného cenného papiera.
b) Všeobecná hodnota tuzemských alebo zahraničných verejne neobchodovateľných cenných papierov a vkladov sa stanoví ako hodnota vlastného imania pripadajúca na jeden cenný papier alebo podiel na majetku, pričom sa zohľadní výnos alebo vplyv plynúci majiteľovi cenného papiera alebo vkladu a speňažiteľnosť ohodnocovaného cenného papiera alebo vkladu.

3. Všeobecná hodnota pôžičiek poskytnutých podnikom v skupine sa stanoví podnikateľskou metódou, pričom sa zohľadní schopnosť podnikov v skupine uhradiť ohodnocované pôžičky, čas potrebný na uhradenie ohodnocovaných pôžičiek, spôsoby ručenia, aktuálne trhové úrokové sadzby a sankcie vyplývajúce z nesplnenia zmluvných podmienok.

4. Všeobecná hodnota iných finančných investícií sa stanoví podnikateľskou metódou, ktorá zohľadňuje objem odčerpateľných zdrojov plynúcich z investície, riziká spojené s investovaním a transformovaním ohodnocovaných zložiek majetku na peňažné prostriedky. Všeobecná hodnota iných finančných investícií, ktoré sú obchodované v danom čase a mieste, sa stanoví podnikateľskou a porovnávacou metódou. V prípade úverových cenných papierov sa zohľadňuje schopnosť dlžníka uhradiť záväzok v stanovenom objeme a čase, aktuálne trhové úrokové sadzby, ako aj sankcie vyplývajúce z nesplnenia zmluvných podmienok.

Príloha č. 8
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY ZÁSOB

Všeobecná hodnota zásob sa stanoví po vykonaní fyzickej inventarizácie ku dňu spracovania znaleckého posudku. Východisková hodnota vychádza z hodnoty evidovanej v účtovníctve podniku alebo zo skutočného stavu zásob zisteného pri fyzickej inventarizácii. V prípade rozdielnosti vychádza znalecká organizácia z východiskovej hodnoty zistenej pri inventarizácii. 

 Pri významnom množstve zásob špecifického druhu a pri zohľadnení ich technickej podstaty je potrebné konzultovať s odborníkom, prípadne všeobecnú hodnotu stanoví znalec príslušného znaleckého odboru. Všeobecná hodnota zásob sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty zásob a koeficientu objektivizácie.

VŠHZ = VHZ . kO       [Sk],
kde
VŠHZ 	– 	všeobecná hodnota zásob [Sk],
VHZ 	– 	východisková hodnota zásob [Sk],
kO 	– 	koeficient objektivizácie; zohľadňuje využiteľnosť zásob, možnosť ich transformácie na peňažné prostriedky, špecifické postavenie majiteľa zásob na trhu, priemerný náklad kapitálu spojeného s ich financovaním, nadbytočné stavy zásob, fyzický a morálny stav zásob a ich špecifické vlastnosti. 
Pri stanovení všeobecnej hodnoty zásob zohľadňujeme ich obrátkovosť [–].

Hodnotené zásoby na účely stanovenia hodnoty sa členia na
a)	zásoby použiteľné v podnikateľskej činnosti hodnoteného podniku,
b)	zásoby použiteľné, nie však v podnikateľskej činnosti hodnoteného  podniku,
c)	neupotrebiteľné zásoby.

1. Všeobecná hodnota zásob použiteľných v podnikateľskej činnosti hodnoteného podniku alebo častí podniku

a)	Všeobecná hodnota materiálu vychádza z východiskovej hodnoty ku dňu spracovania znaleckého posudku; zohľadní sa špecifické postavenie majiteľa zásob materiálu na relevantnom trhu, skutočný fyzický a morálny stav, využiteľnosť vo výrobnom procese a možnosť transformácie na peňažné prostriedky.
Všeobecná hodnota zásob materiálu sa stanoví z týchto častí:
– základného materiálu,
– pomocného materiálu,
– prevádzkového materiálu,
– náhradných dielcov,
– obalov,
– ostatného materiálu.
b)	Všeobecná hodnota nedokončenej výroby a polotovarov sa stanoví  z výrobných nákladov ku dňu spracovania znaleckého posudku po zohľadnení postavenia majiteľa zásob nedokončenej výroby a polotovarov na relevantnom trhu, skutočného fyzického a morálneho stavu, využiteľnosti vo výrobnom procese a možnosti transformácie na peňažné prostriedky.
c)	Všeobecná hodnota hotových výrobkov sa stanoví z aktuálnych výrobných nákladov ku dňu spracovania znaleckého posudku; zohľadnia sa trhové hodnoty porovnateľných produktov, špecifické postavenie majiteľa zásob na relevantnom  trhu, skutočné kvantitatívne a kvalitatívne parametre a možnosť transformácie na peňažné prostriedky.
d)	Všeobecná hodnota zvierat sa stanoví z východiskovej hodnoty; zohľadní sa  úžitkovosť zistená ku dňu spracovania znaleckého posudku, trhové hodnoty  porovnateľných druhov zvierat, biologická podstata a zdravotný stav hodnotených zvierat, špecifické postavenie majiteľa zásob na trhu, skutočné kvantitatívne a kvalitatívne parametre a možnosť ich transformácie na peňažné prostriedky.
e)	Všeobecná hodnota tovaru sa stanoví z východiskovej hodnoty, za ktorú možno  zásoby tovaru obstarať ku dňu spracovania znaleckého posudku; zohľadnia sa možnosti následného speňaženia, obchodná marža, špecifické postavenie majiteľa zásob tovaru na relevantnom trhu, skutočné kvantitatívne a kvalitatívne parametre, sezónnosť, módnosť a možnosť ich transformácie na peňažné prostriedky.
f)	Všeobecná hodnota poskytnutých preddavkov na zásoby sa stanoví po identifikácii subjektov, ktorým sa poskytli preddavky; zohľadnia sa reálne možnosti (kvalita, množstvo, čas) plnenia uzavretých kontraktov s jednotlivými dodávateľmi.

2. Všeobecná hodnota použiteľných zásob, nie však v podnikateľskej činnosti hodnoteného podniku alebo častí podniku
Všeobecná hodnota sa vypočíta z východiskovej hodnoty zásob ku dňu spracovania znaleckého posudku alebo z hodnôt porovnateľných položiek zásob; zohľadní sa skutočný fyzický a morálny stav zásob, možnosť ich speňaženia a náklady spojené s ich predajom.

3. Všeobecná hodnota neupotrebiteľných zásob
Všeobecná hodnota neupotrebiteľných zásob zodpovedá objemu odčerpateľných zdrojov, ktoré možno dosiahnuť zo speňaženia zásob po odpočítaní nákladov spojených s ich speňažením.

Príloha č. 9
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY POHĽADÁVOK

Všeobecná hodnota pohľadávok sa stanoví po vykonaní inventarizácie v zmysle § 14 ku dňu spracovania znaleckého posudku. Všeobecná hodnota pohľadávky sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty pohľadávky a koeficientu vymožiteľnosti pohľadávky. Východiskovou hodnotou sa rozumie jej účtovná hodnota.

Účtovná hodnota pohľadávky v slovenských korunách znejúca na cudziu menu sa stanoví prepočtom účtovnej hodnoty pohľadávky v cudzej mene kurzom Národnej banky Slovenska platným ku dňu ohodnotenia.

Všeobecná hodnota pohľadávky sa stanoví takto:

VŠHPO = VHPO . kV            [Sk],
kde
VŠHPO 	– 	všeobecná hodnota pohľadávky [Sk],
VHPO 	– 	východisková hodnota pohľadávky [Sk],
kV  	– 	koeficient vymožiteľnosti pohľadávky, pri ktorého výpočte sa zohľadní platobná disciplína dlžníka, jeho obchodná aktivita, dátum splatnosti, objem pohľadávky a zabezpečenie plnenia [–].

Pohľadávky sa po znaleckom preskúmaní vymožiteľnosti zadelia do skupín.
a)	Neklasifikované pohľadávky kV = 1,0.
Na účely tejto vyhlášky sú neklasifikované pohľadávky pohľadávky  do lehoty splatnosti, kde dlžník je platobne schopný a súčasne pohľadávku nie je možné zaradiť do skupiny zapísanej pod písmenami f), g) a h).
b)	Klasifikované pohľadávky triedy I kV = 0,60 – 1,0.
Na účely tejto vyhlášky sú klasifikované pohľadávky triedy I pohľadávky po lehote splatnosti, kde dlžník je platobne schopný, dočasne platobne neschopný, alebo pohľadávky do lehoty splatnosti, kde dlžník je platobne schopný, dočasne platobne neschopný alebo platobne neschopný a súčasne pohľadávku nie je možné zaradiť do skupiny zapísanej pod písmenami f), g) a h).
c)	Klasifikované pohľadávky triedy II kV = 0,20 – 0,60.
Na účely tejto vyhlášky sú klasifikované pohľadávky triedy II pohľadávky po lehote splatnosti, kde dlžník je dlhodobo platobne neschopný.
d)	Klasifikované pohľadávky triedy III kV = 0,00 – 0,20. 
Na účely tejto vyhlášky sú klasifikované pohľadávky triedy III pochybné a sporné pohľadávky po lehote splatnosti a pohľadávky po lehote splatnosti, kde je dlžník platobne neschopný.
e)	Premlčané pohľadávky kV = 0,00.
f)	Pohľadávky voči subjektom v likvidácii kV = 0,00 – 1,00.
g)	Pohľadávky voči subjektom v konkurze kV = 0,00 – 1,00.
h)	Pohľadávky súdne vymáhané (aktívne súdne spory a exekúcie) kV = 0,00 – 1,00.

Pri stanovení všeobecnej hodnoty pohľadávok ich členenie priamo súvisí s ich charakterom.

Príloha č. 10
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY FINANČNÉHO MAJETKU

1. Všeobecná hodnota peňazí a cenín
Všeobecná hodnota peňazí a cenín je ich východisková hodnota. Všeobecná hodnota peňazí a cenín v cudzej mene sa stanoví prepočtom ich východiskovej hodnoty v cudzej mene kurzom Národnej banky Slovenska ku dňu ohodnotenia.

2. Všeobecná hodnota peňazí na účtoch v bankách
Všeobecná hodnota peňazí na účtoch v bankách je východisková hodnota zostatku vkladu ku dňu ohodnotenia. V prípade neschopnosti banky vyplácať vklady hodnota sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty vkladu a koeficientu vymožiteľnosti. Hodnota koeficientu vymožiteľnosti sa stanoví podľa prílohy č. 9. Všeobecná hodnota peňazí na účtoch vedených v cudzej mene sa stanoví prepočtom východiskovej hodnoty v cudzej mene kurzom Národnej banky Slovenska ku dňu ohodnotenia.

Východiskovou hodnotou sa rozumie účtovná hodnota.

Príloha č. 11
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY OSTATNÉHO MAJETKU

1. Všeobecná hodnota nákladov budúcich období 
Všeobecná hodnota nákladov budúcich období sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty nákladov budúcich období a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť nákladov a schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky.

2. Všeobecná hodnota príjmov budúcich období 
Všeobecná hodnota príjmov budúcich období sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť príjmov budúcich období, schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky a dôvody nevyúčtovania vykonaného plnenia.

3. Všeobecná hodnota kurzových rozdielov aktívnych 
Všeobecná hodnota kurzových rozdielov aktívnych sa pri ohodnotení podniku ako celku alebo ako častí podniku nestanovuje z dôvodu objektivizácie kurzových rozdielov v zložkách majetku podniku alebo cudzích zdrojov krytia, s ktorými bezprostredne súvisia.

4. Všeobecná hodnota dohadných účtov aktívnych 
Všeobecná hodnota dohadných účtov aktívnych sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť vzniku dohadných účtov aktívnych a schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky.

Východiskovou hodnotou sa rozumie účtovná hodnota.

Príloha č. 12
k vyhláške …/2004 Z.z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY CUDZÍCH PASÍV

Všeobecná hodnota cudzích pasív sa stanoví po vykonaní inventarizácie v zmysle § 17 ku dňu spracovania znaleckého posudku. Všeobecná hodnota cudzích pasív sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty a koeficientu splatiteľnosti.

Východiskovou hodnotou sa rozumie účtovná hodnota.

Východisková hodnota cudzích pasív v slovenských korunách, ktoré sú evidované v cudzej mene, sa stanoví prepočtom východiskovej hodnoty cudzích pasív v cudzej mene kurzom Národnej banky Slovenska platným ku dňu ohodnotenia.

Všeobecná hodnota cudzích pasív sa stanoví takto:
VŠHCP = VHCP . kS		[Sk],
kde 
VŠHCP 	– 	všeobecná hodnota cudzích pasív [Sk],
VHCP 	– 	východisková hodnota cudzích pasív [Sk],
kS 	– 	koeficient splatiteľnosti, pri ktorého výpočte sa zohľadnia príslušné zákonné ustanovenia o premlčacej a prekluzívnej dobe a sankcie vyplývajúce z neplnenia zmluvných vzťahov [–].

1. Všeobecná hodnota zákonných rezerv 
Všeobecná hodnota zákonných rezerv zodpovedá ich východiskovej hodnote.

2. Všeobecná hodnota rezerv na kurzové straty 
Všeobecná hodnota rezerv na kurzové straty sa pri ohodnotení podniku ako celku alebo častí podniku nestanovuje z dôvodu objektivizácie rezerv v zložkách majetku podniku alebo cudzích zdrojov krytia, s ktorými bezprostredne súvisia.

3. Všeobecná hodnota ostatných rezerv 
Všeobecná hodnota ostatných rezerv sa stanoví ako súčin východiskových hodnôt vytvorených rezerv a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie vyjadruje opodstatnenosť vzniku a použitia rezerv.

4. Všeobecná hodnota záväzkov
Všeobecná hodnota záväzkov sa stanoví ako súčin východiskových hodnôt záväzkov a koeficientu splatiteľnosti.

5. Všeobecná hodnota bankových úverov a výpomocí 
Všeobecná hodnota bankových úverov a výpomocí sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty bankových úverov a výpomocí a koeficientu splatiteľnosti. Koeficient splatiteľnosti vyjadruje sankcie vyplývajúce z neplnenia zmluvných vzťahov medzi veriteľom a dlžníkom, pričom jeho hodnota sa rovná hodnote jeden alebo väčšej ako jeden.

6. Všeobecná hodnota výdavkov budúcich období 
Všeobecná hodnota výdavkov budúcich období sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty výdavkov budúcich období a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť výdavkov a schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky.

7. Všeobecná hodnota výnosov budúcich období 
Všeobecná hodnota výnosov budúcich období sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty výnosov budúcich období a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť výnosov budúcich období a schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky.

8. Všeobecná hodnota kurzových rozdielov pasívnych 
Všeobecná hodnota kurzových rozdielov pasívnych sa pri ohodnotení podniku ako celku alebo časti podniku nestanovuje z dôvodu objektivizácie kurzových rozdielov v zložkách majetku podniku alebo cudzích zdrojov krytia, s ktorými bezprostredne súvisia.

9. Všeobecná hodnota dohadných účtov pasívnych 
Všeobecná hodnota dohadných účtov pasívnych sa stanoví ako súčin východiskovej hodnoty a koeficientu objektivizácie. Koeficient objektivizácie zohľadňuje opodstatnenosť vzniku dohadných účtov pasívnych a schopnosť zmluvných partnerov splniť zmluvné podmienky.

Príloha č. 13
k vyhláške …/2004 Z.z.

VPLYV ČINNOSTI PODNIKU NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

Vplyv činnosti podniku na životné prostredie sa na účely tejto vyhlášky stanoví v znaleckom posudku oddelene od všeobecnej hodnoty podniku alebo jeho častí ako výška environmentálneho dlhu. 

Vo všetkých prípadoch je potrebné odborne zhodnotiť súlad konkrétneho stavu podniku, prevádzky, výrobne, objektov s platnými predpismi  na ochranu životného prostredia, stavebného zákona a zákona o pôde i jej ochrane.

Zhodnocuje sa najmä, v ktorých smeroch hodnotený objekt dodržuje, prípadne v ktorých nemôže dodržiavať platné právne predpisy na ochranu životného prostredia, s vyčíslením nákladov, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie súladu s týmito predpismi, a vyčíslenie škôd na životnom prostredí  spôsobené doterajšou činnosťou objektu. Predstavuje vyhodnotenie záväzkov podniku z hľadiska ochrany životného prostredia, ktoré sa vzťahujú na tento majetok. Environmentálny dlh tvoria negatívne následky minulých antropogénnych aktivít na súčasný stav životného prostredia.

V peňažnom vyjadrení environmentálny dlh predstavuje náklady, ktoré je potrebné vynaložiť na odstránenie alebo aspoň na eliminovanie negatívnych následkov doterajšej činnosti na jednotlivé zložky životného prostredia.

Do ohodnotenia environmentálneho dlhu treba zahrnúť náklady, ktoré je potrebné vynaložiť na odstránenie nesúladu s príslušnou legislatívou v oblasti

– ochrany ovzdušia,
– ochrany a využívania nerastného bohatstva,
– ochrany a racionálneho využívania podzemných a povrchových vôd,
– ochrany a racionálneho využívania pôdy (poľnohospodárska a lesná),
– ochrany prírody a krajiny vrátane lesného fondu,
– odpadového hospodárstva,
– územného plánovania a stavebného poriadku.

                                             Príloha č. 14
								       k vyhláške č. …/2004 Z.z. 
LESNÉ POZEMKY

Tabuľka č. I

Základné hodnoty lesnej pôdy pri priemernej polohe v Sk za 1 ha	
												
Cieľová drevina	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
a	1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	11	
Smrek	94 300	72 200	61 300	51 000	40 500	31 200	23 800	17 300	14 600	8 800	3 000	
Jedľa, Duglaska	94 700	73 600	61 100	49 500	41 000	31 400	22 200	20 300	14 600	8 800	3 000	
Smrekovec	107 500	88 600	73 000	58 300	41 300	28 100	18 200	12 000	7 000	5 000	3 000	
Borovica obecná	44 800	36 900	30 400	24 300	17 200	11 700	7 600	3 000	3 000	3 000	3 000	
Borovica čierna, Vejmutovka, Limba	40 300	33 200	27 400	21 900	15 500	10 500	6 800	3 000	3 000	3 000	3 000	
Kosodrevina	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	3 000	
Buk	45 000	41 100	34 600	28 500	22 100	16 100	9 500	3 000	3 000	3 000	3 000	
Javor	56 300	51 400	43 300	35 600	27 600	20 100	11 900	3 800	3 000	3 000	3 000	
Jaseň	78 800	71 900	60 600	49 900	38 700	28 200	16 600	5 300	3 800	3 000	3 000	
Hrab	22 500	20 600	17 300	14 300	11 100	8 100	4 800	3 000	3 000	3 000	3 000	
Lipa	38 800	34 900	29 400	24 200	18 800	13 700	8 100	3 000	3 000	3 000	3 000	
Dub	72 700	65 000	55 900	47 900	38 000	32 000	22 700	12 100	3 000	3 000	3 000	
Dub cer	40 000	35 800	30 700	26 300	20 900	17 600	12 500	6 700	3 000	3 000	3 000	
Brest, Jarabina	50 900	45 500	39 100	33 500	26 600	22 400	15 900	8 500	3 000	3 000	3 000	
Breza 	58 200	52 000	44 700	38 300	30 400	25 600	18 200	9 700	3 000	3 000	3 000	
Jelša	54 500	48 800	41 900	35 900	28 500	24 000	17 000	9 100	3 000	3 000	3 000	
Topoľ, Osika, Vŕba	61 800	55 300	47 500	40 700	32 300	27 200	19 300	10 300	3 000	3 000	3 000	

Tabuľka č. II

OHODNOTENIE FAKTORA POLOHY LESNEJ PÔDY V ZÁVISLOSTI		
OD PRIBLIŽOVACEJ A ODVOZNEJ VZDIALENOSTI		
					
Priemerná	Priemerná		
približovacia vzdialenosť	odvozná vzdialenosť		
m	Sk za m3  1)	km	Sk za m3  1)		
1	2	3	4		
1 - 100	3,78	1 - 11,0	5,84		
101 - 200	3,35	11,1 - 12,0	5,13		
201 - 300	2,94	12,1 - 13,0	4,46		
301 - 400	2,52	13,1 - 14,0	3,81		
401 - 500	2,11	14,1 - 15,0	3,20		
501 - 600	1,72	15,1 - 16,0	2,63		
601 - 700	1,32	16,1 - 17,0	2,08		
701 - 800	0,93	17,1 - 18,0	1,57		
801 - 900	0,55	18,1 - 19,0	1,09		
901 - 1000	0,18	19,1 - 20,0	0,64		
1001 - 1100	-0,20	20,1 - 21,0	0,23		
1101 - 1200	-0,56	21,1 - 22,0	-0,16		
1201 - 1300	-0,92	22,1 - 23,0	-0,51		
1301 - 1400	-1,27	23,1 - 24,0	-0,82		
1401 - 1500	-1,61	24,1 - 25,0	-1,11		
1501 - 1600	-1,95	25,1 - 26,0	-1,36		
1601 - 1700	-2,28	26,1 - 27,0	-1,58		
1701 - 1800	-2,61	27,1 - 28,0	-1,76		
1801 - 1900	-2,93	28,1 - 29,0	-1,93		
1901 - 2000	-3,24	29,1 - 30,0	-2,05		
2001 - 2100	-3,55	30,1 - 31,0	-2,14		
2101 - 2200	-3,85	31,1 - 32,0	-2,20		
2201 - 2300	-4,14	32,1 - 33,0	-2,23		
2301 - a viac	-4,43	33,1 - a viac	-2,24		
					
1)   Sadzby uvedené v stĺpcoch 2 a 3 podľa priemernej približovacej a odvoznej vzdialenosti sa  	
prepočítavajú na priemernú porastovú zásobu dreva a bonitu v rubnej dobe. Priemerná 	
porastová zásoba dreva sa zistí z tabuľky č. III podľa podielu cieľového zastúpenia drevín.	

Tabuľka č. III

PORASTOVÁ  ZÁSOBA HRUBINY V M3 NA HEKTÁR V RUBNEJ DOBE	
														
P.č.	Drevina	Rub.            vek	Relatívna bonita	
			+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
1	Smrek	100	910	773	747	682	614	547	488	431	381	328	276	
2	Jedľa (duglaska, jedľa obrovská, tis)	105	923	784	758	706	589	529	465	409	348	293	240	
3	Borovica (smrekovec, vejmutovka, limba, borovica čierna)	105	610	519	485	450	407	365	322	280	230	184	161	
4	Dub (cer, orech čierny, gaštan jedlý)	160	673	601	572	532	489	449	405	361	322	270	226	
5	Buk (javor, jaseň, brest, lipa, čerešňa)	110	724	654	610	568	523	482	437	392	345	302	236	
6	Agát	50	380	343	321	298	257	223	188	156	129	97	73	
7	Hrab	80	315	280	249	218	190	162	137	113	92	71	55	
8	Jelša	60	304	276	244	212	181	151	121	-	-	-	-	
9	Topoľ domáci, topoľ šľachtený (osika, vŕba)	40	552	545	465	403	342	292	239	189	145	130	-	
10	Breza (jarabina)	60	214	188	162	136	110	-	-	-	-	-	-	
														
Priemerná porastová zásoba dreva sa vypočíta podľa cieľového zastúpenia drevín.										

                                                     Príloha č. 15 k vyhláške č. …/2004 Z.z
JEDNOTKOVÁ VÝCHODISKOVÁ HODNOTA PORASTU
Tabuľka č. I.
JEDNOTKOVÁ VÝCHODISKOVÁ HODNOTA PORASTU	
Ovocné stromy																		
																		
Druh 	Tvar	 	Jednotková hodnota za 1 ks po roku výsadby	Hodnota sa znižuje ročne	
		V roku výsadby	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	13.	14.	po roku veku	o             Sk	
			rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok	rok			
Jabloň a hruška	VK + PK	177	256	336	415	495	575	654	696	740	784	828	872	916	960	20	37	
 	ŠK	143	202	261	321	380	440	474	508	542	576	610	645	 	 	18	28	
 	voľný ZK	88	118	149	180	200	220	240	260	 	 	 	 	 	 	12	15	
 	vreteno	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	kordón	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	palmeta	88	118	149	171	193	216	 	 	 	 	 	 	 	 	9	15	
Čerešňa	VK + PK	185	268	352	435	518	602	686	766	847	927	1 008	1 089	1 169	1 250	20	39	
 	nízkokmeň	155	225	296	366	437	481	526	570	615	660	 	 	 	 	15	33	
Višňa	 	152	218	284	350	416	452	489	525	562	600	 	 	 	 	15	40	
Slivka a poloslivka	 	130	178	226	274	322	371	392	414	435	457	478	500	 	 	18	26	
Mirabelka, ringlota	 	125	167	210	252	295	338	349	360	371	382	393	405	 	 	18	21	
Marhuľa	 	149	226	303	380	458	516	574	632	690	750	 	 	 	 	15	75	
Broskyňa	 	143	227	311	395	453	511	569	630		 	 	 	 	 	12	90	
Orech vlašský    Gaštan jedlý	 	194	257	320	383	446	509	572	635	698	761	824	890	Do veku 20 rokov sa hodnota zvyšuje o 92 Sk ročne	35	54	
Egreš	krík/strom	25	29	35	44	53	 	 	 	 	 	 	 	 	 	8	10	
Ríbezľa - červená	krík/strom	34	38	43	48	53	 	 	 	 	 	 	 	 	 	10	9	
               biela	krík/strom	34	38	43	57	70	 	 	 	 	 	 	 	 	 	10	11	
               čierna	krík/strom	34	38	43	64	86	 	 	 	 	 	 	 	 	 	10	14	
Malinčie, černice	m2	15	18	20	23	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	6	4	
Ostatné ovocné druhy (dula, mandľa, lieska, jarabina, atď.) 	 	110	126	142	158	175	190	205	220	235	250	 	 	 	 	15	20	

																		
																		
- Minimálna  jednotková hodnota po  znížení s   ohľadom na  vek je  pri stromoch vysokokmenných a  polokmenných 100,- Sk,  pri štvrťkmenných 50,- Sk, 	
pri zákrpkoch 20,- Sk, kríkoch a stromčekoch bobuľovín 10,- Sk.													
- Jednotková hodnota sa znižuje až o  60% pri stromoch a kríkoch neošetrovaných, minimálne slabého vzrastu alebo poškodených.				

Tabuľka č. II
VINIČNÉ PORASTY (VRÁTANE ZARIADENIA VINÍC)					
									
Druh	Tvar	Jednotková hodnota v Sk za 1 kus po	Hodnota sa znižuje ročne	
		výsadbe	1. roku	2. roku	3. roku	4. - 9. roku	po roku veku	o Sk	
									
Vinnič štepený	vedenie na hlavu	49,-	55,-	61,-	67,-	73,-	9,-	3,-	
	vedenie stredové a vysoké	55,-	65,-	73,-	120,-	130,-	9,-	6,-	
									
Vinič pravokorenný	vedenie na hlavu	46,-	52,-	58,-	64,-	70,-	9,-	3,-	
	vedenie stredové a vysoké	52,-	62,-	70,-	117,-	127,-	9,-	6,-	

Vinice s vysokým a stredovým vedením musia mať po 3. roku po výsadbe kompletnú opornú konštrukciu, 	
v opačnom prípade sa jednotkové hodnoty za jednotlivé kusy viniča znižujú o 20%.		

Tabuľka č. III
CHMEĽOVÉ PORASTY A ZARIADENIA CHMEĽNÍC	
				
 	Jednotková hodnota za jeden 1 m2	
 	Chmeľový porast	Zariadenie chmeľnice	Spolu	
a) Bežné výsadby	 	 	 	
- novozaložené chmeľnice 1)	4,20	25,00	29,20	
- zrážka za každý rok	0,21	1,25	1,46	
 	 	 	 	
b) Bezvirózne výsadby	 	 	 	
- novozaložené chmeľnice 1) 	7,00	25,00	32,00	
- zrážka za každý rok veku	0,35	1,25	1,60	
				
1) Novovysadený  porast  a  nové  zariadenie  z  drevených stĺpov a drôtov.		

Tabuľka č. IV
LESNÉ PORASTY	
												
Základná jednotková hodnota lesného porastu pri plnom zakmenení v Sk za hektár	
												
Vekový stupeň	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
												
Drevina: smrek											
												
1	74 500	51 300	44 500	37 700	30 200	22 500	15 900	9 100	6 300	5 500	5 500	
2	82 200	54 400	46 700	39 400	31 400	23 600	16 700	9 800	7 100	6 600	6 600	
3	104700	66 900	56 500	47 000	36 700	26 800	18 500	10 700	7 600	7 200	7 200	
4	133 200	87 300	74 300	62 300	49 100	36 100	25 400	16 300	13 200	12 100	11 100	
5	161 400	109 700	95 000	81 100	65 500	49 600	39 200	29 900	26 100	24 000	22 600	
6	204 100	142 000	115 900	100 500	83 100	65 100	52 400	43 200	39 400	38 100	34 900	
7	303 200	214 500	170 100	129 300	101 000	81 300	64 500	54 200	50 400	46 600	43 300	
8	397 200	291 700	239 400	190 100	102 000	101 500	79 300	64 200	60 200	55 100	51 000	
9	485 000	364 900	305 800	249 400	193 200	144 200	106 600	75 200	69 100	57 500	53 200	
10	565 700	433 300	368 400	305 900	243 100	187 300	143 300	103 700	87 900	58 800	54 900	
11	640 600	497 700	428 000	360 100	293 200	229 300	179 500	134 200	116 000	88 200	67 900	
12	703 700	557 800	483 500	410 600	336 100	268 500	214 000	159 500	144 000	98 800	69 800	
13	774 800	613 700	535 300	458 400	379 300	306 800	247 800	193 500	171 800	119 800	83 700	
14	833 900	666 500	584 700	503 600	421 100	343 200	280 100	222 200	199 100	143 700	88 200	
15	888 900	715 200	630 700	546 400	458 900	377 800	311 300	249 500	224 800	165 800	106 900	
16+	940 400	760 800	673 400	586 600	495 900	411 000	342 200	275 600	250 300	188 400	126 600	

LESNÉ PORASTY	
												
Základná jednotková hodnota lesného porastu pri plnom zakmenení v Sk za hektár	
												
Vekový stupeň	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
												
Drevina: jedľa											
												
1	56 800	49 700	42 600	35 500	29 700	23 200	16 200	12 300	11 500	11 200	10 900	
2	59 800	51 600	44 100	36 700	30 800	24 200	17 000	13 100	11 900	11 600	11 300	
3	74 000	62 200	51 700	41 500	33 700	25 400	17 500	13 100	12 500	12 100	11 700	
4	97 100	82 300	68 600	55 100	44 500	33 200	22 400	17 900	17 200	16 600	16 000	
5	122 200	105 300	89 500	73 400	60 000	45 900	32 400	25 000	23 300	22 400	21 500	
6	193 000	128 100	110 900	93 100	78 000	61 800	45 400	36 300	35 200	34 200	33 200	
7	291 600	196 400	147 600	112 515	96 100	78 300	59 900	49 900	42 600	41 700	40 200	
8	383 100	276 700	217 000	163 000	127 100	94 700	74 700	63 700	56 300	51 800	47 300	
9	474 400	354 500	286 900	224 400	180 900	136 400	97 200	77 700	63 700	59 600	55 800	
10	557 500	428 200	353 100	283 100	233 100	181 600	135 700	110 300	86 900	68 400	59 900	
11	635 900	499 000	417 100	340 300	284 700	227 100	174 400	145 700	95 800	73 200	64 000	
12	707 600	563 300	476 600	394 400	332 300	270 700	212 600	180 500	124 900	74 400	69 200	
13	775 000	624 600	532 500	445 000	380 200	313 600	254 100	221 700	162 900	109 300	73 400	
14	837 500	682 500	586 100	494 100	424 900	352 700	285 300	248 600	183 700	129 400	88 400	
15	896 400	736 700	636 200	539 800	466 800	390 500	317 200	277 400	208 800	146 400	102 600	
16+	951 000	786 500	680 500	579 800	505 300	426 900	352 200	311 500	239 100	173 200	124 700	

LESNÉ PORASTY	
												
Základná jednotková  hodnota lesného porastu pri plnom zakmenení v Sk za hektár	
												
Vekový stupeň	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
												
Drevina:borovica											
												
1	47 400	46 800	46 200	45 700	45 100	44 400	43 700	43 100	42 500	40 200	40 200	
2	49 700	48 300	47 400	46 700	45 800	45 000	44 200	43 300	42 700	40 500	40 500	
3	59 900	56 400	53 500	50 900	47 900	45 900	44 200	43 300	42 700	40 500	40 500	
4	75 300	70 300	66 000	61 900	57 000	52 500	48 300	45 400	43 100	40 900	40 900	
5	91 200	85 300	80 200	75 200	68 900	62 600	56 500	51 100	46 900	41 700	41 700	
6	106 100	99 500	93 800	88 200	81 100	73 200	65 700	58 600	53 000	42 000	42 000	
7	120 100	113 000	106 800	100 700	92 800	84 100	75 400	67 100	60 600	42 200	42 200	
8	166 800	131 100	118 700	112 300	104 100	94 400	84 800	75 500	68 100	42 400	42 400	
9	215 400	173 300	138 400	123 000	114 200	104 000	93 900	83 800	75 600	44 100	44 100	
10	260 700	213 300	174 200	138 100	123 700	113 000	102 300	91 600	83 000	45 900	45 900	
11	303 600	251 600	208 400	169 300	132 400	121 300	110 100	99 000	90 100	47 500	47 500	
12	345 000	288 200	241 200	197 700	146 000	129 000	117 400	105 800	96 600	49 000	49 000	
13	383 700	322 500	271 900	225 200	169 700	136 200	124 100	112 100	102 500	50 000	50 000	
14	421 100	355 800	301 900	251 900	192 200	145 100	130 700	118 200	108 300	52 000	52 000	
15	457 100	387 900	330 400	277 100	213 700	163 300	136 500	123 900	113 900	59 400	59 400	
16+	491 500	415 800	357 300	301 300	234 500	181 000	142 100	129 100	118 700	64 700	64 700	

LESNÉ PORASTY	
												
Základná jednotková hodnota lesného porastu pri plnom zakmenení v Sk za hektár	
												
Vekový stupeň	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
												
Drevina:dub											
												
1	65 300	63 300	60 100	56 800	53 200	49 900	46 300	45 700	45 100	44 500	43 900	
2	71 900	69 100	64 500	60 300	56 000	52 000	47 300	46 900	46 500	46 100	45 700	
3	88 500	84 300	77 400	68 300	56 900	52 500	50 600	50 200	49 800	49 400	49 000	
4	109 700	104 200	95 000	86 100	76 200	68 200	59 400	57 800	56 200	54 600	53 000	
5	130 300	124 200	114 000	103 500	91 500	81 300	70 100	68 100	66 000	63 900	61 800	
6	147 700	141 600	131 500	120 200	106 700	95 100	82 300	80 000	77 700	75 400	73 100	
7	166 600	159 700	148 300	135 700	121 000	108 700	95 200	92 700	90 200	87 700	85 200	
8	182 400	175 300	163 400	150 300	134 600	121 600	107 400	104 800	102 200	99 600	97 000	
9	196 900	189 500	177 200	163 600	147 500	133 600	118 700	116 000	113 300	110 600	107 900	
10	234 700	210 400	189 800	175 700	159 000	144 800	129 200	126 400	123 600	120 800	118 000	
11	280 800	254 400	210 600	186 900	169 400	155 100	139 200	136 400	133 200	130 000	120 800	
12	324 300	296 100	249 100	205 200	179 800	164 700	148 200	145 200	142 200	139 200	136 200	
13	365 100	335 700	285 600	238 900	190 000	173 700	156 900	153 900	150 900	147 900	144 900	
14	403 600	372 100	319 600	270 500	218 900	181 900	164 700	161 500	158 300	155 100	151 900	
15	440 500	407 600	352 900	300 900	245 800	192 000	172 200	169 000	165 800	162 600	159 400	
16	475 700	441 200	383 800	329 400	271 900	215 200	179 300	176 000	172 700	169 400	166 100	

Vekový stupeň	Relatívna bonita	
	+1	1	2	3	4	5	6	7	8	9	-9	
												
Drevina:buk											
												
1	45 000	44 200	43 400	42 700	41 800	41 100	40 300	39 400	38 600	38 300	38 000	
2	53 200	50 600	47 500	45 100	43 800	42 600	41 300	40 100	38 900	38 600	38 300	
3	72 800	68 000	62 400	57 600	53 500	49 700	45 400	41 800	39 400	38 900	38 400	
4	98 100	91 500	84 200	77 700	71 100	65 000	58 100	51 600	45 800	43 600	41 400	
5	124 400	116 600	108 000	100 200	91 400	83 500	75 000	66 400	57 600	54 400	51 200	
6	149 400	140 600	131 400	122 800	112 700	103 400	93 200	82 800	72 000	68 100	64 200	
7	209 600	166 100	153 500	144 200	133 000	122 700	111 600	100 000	87 500	83 000	78 500	
8	294 500	245 900	192 800	164 500	152 200	141 200	129 900	117 400	103 500	98 500	93 500	
9	368 400	317 800	260 300	209 600	170 500	154 700	147 200	134 100	119 000	113 600	108 200	
10	431 400	379 900	319 800	266 700	214 800	175 700	163 600	149 700	133 800	128 000	122 200	
11	479 500	429 000	369 300	316 000	262 300	211 300	178 000	164 400	147 800	141 800	135 800	
12	515 800	467 900	408 700	356 800	308 400	258 600	193 400	178 500	161 400	155 200	149 000	
13	538 600	492 500	437 600	386 600	333 500	281 600	215 300	191 900	174 400	168 100	161 800	
14	548 900	508 800	455 500	407 500	356 500	301 400	239 200	204 500	186 300	179 700	173 100	
15	547 400	512 300	463 700	419 600	371 600	323 200	257 200	216 700	197 900	191 100	184 300	
16	533 000	503 800	456 500	414 900	375 700	333 200	268 900	228 100	209 200	202 300	195 400	
												
Základné jednotkové hodnota lesných  porastov platia  pre plné  zakmenenie. Pri nižšom  zakmenení  sa  základné  ujednotkové hodnoty prepočítavajú  na  skutočné	
zakmenenie.  Porasty staršie  ako 160  rokov sa ohodnotia podľa  16. vekového  stupňa, pri  poklese ich  kvality sa  ich hodnota primerane	
zníži. Pri výskyte iných drevín v porastovej zásobe, neuvedených v tabuľke, sa základné jednotkové hodnoty prepočítavajú nasledovnými koeficientami:	

Určujúca drevina	Odvodená drevina	Koeficient úpravy 	
		jednotkovej hodnoty	
smrek	kosodrevina podľa mínus 9              bonitného stupňa	1,00	
 	 	 	
jedľa	jedľa obrovská, duglaska, tis	1,00	
 	 	 	
borovica	borovica čierna, bahenná a ostatné ekotypy borovice, vejmutovka, limba	0,90	
 	smerkovec	2,40	
 	 	 	
dub	dub cer	0,55	
 	breza (biela, bradavičnatá a všetky ekotypy brezy)	0,80	
 	jelša (lepkavá, šedá, zelená)	0,75	
 	brest (horský, poľný, väz)	0,70	
 	jarabina (vtáčia, mukyňa, brekyňa)	0,70	
 	agát	0,70	
 	orech	0,70	
 	gaštan jedlý, pagaštan konský	0,70	
 	platan	0,70	
 	topoľ (domáci a šľachtený), osika, vŕba (všetky druhy)	0,85	
 	 	 	
buk	javor (horský, mliečny, poľný, jaseňolistý)	1,25	
 	jaseň	1,75	
 	hrab	0,50	
 	lipa (všetky druhy)	0,85	
 	čerešňa (vtáčia, višňa, mahalebka)	0,50	
 	čremcha	0,50	

Tabuľka č. V
OHODNOTENIE FAKTORA POLOHY PRI LESNÝCH PORASTOCH	
				
Priemerná	Priemerná	
približovacia vzdialenosť	odvozná vzdialenosť	
m	Sk za m3  2)	km	Sk za m3  2)	
1	2	3	4	
1 - 100	22,68	1 - 11,0	35,02	
101 - 200	20,12	11,1 - 12,0	30,78	
201 - 300	17,61	12,1 - 13,0	26,73	
301 - 400	15,13	13,1 - 14,0	22,88	
401 - 500	12,68	14,1 - 15,0	19,22	
501 - 600	10,29	15,1 - 16,0	15,76	
601 - 700	7,92	16,1 - 17,0	12,49	
701 - 800	5,59	17,1 - 18,0	9,42	
801 - 900	3,30	18,1 - 19,0	6,54	
901 - 1000	1,05	19,1 - 20,0	3,85	
1001 - 1100	-1,17	20,1 - 21,0	1,37	
1101 - 1200	-3,35	21,1 - 22,0	-0,93	
1201 - 1300	-5,49	22,1 - 23,0	-3,03	
1301 - 1400	-7,60	23,1 - 24,0	-4,94	
1401 - 1500	-9,66	24,1 - 25,0	-6,65	
1501 - 1600	-11,69	25,1 - 26,0	-8,17	
1601 - 1700	-13,68	26,1 - 27,0	-9,50	
1701 - 1800	-15,63	27,1 - 28,0	-10,58	
1801 - 1900	-17,55	28,1 - 29,0	-11,56	
1901 - 2000	-19,43	29,1 - 30,0	-12,30	
2001 - 2100	-21,27	30,1 - 31,0	-12,85	
2101 - 2200	-23,07	31,1 - 32,0	-13,20	
2201 - 2300	-24,82	32,1 - 33,0	-13,36	
2301 - a viac	-26,57	33,1 - a viac	-13,42	
				
2)   Sadzby uvedené v stĺpcoch 2 a 4 podľa priemernej približovacej a odvoznej vzdialenosti sa prepočítavajú	
na skutočnú porastovú zásobu dreva. 			

Tabuľka č. VI

ZRÁŽKY Z JEDNOTKOVEJ HODNOTY LESNÉHO PORASTU V DÔSLEDKU JEHO POŠKODENIA	
				
Stupeň	Defoliácia	Strata na	Zníženie ceny	
poškodenia	%	prírastku do %	lesného porastu %	
0	do 10	10	-	
1	11 - 25	20	10	
2	26 - 60	50	30	
3	nad 60	80	50	
4	100	100	70	

Tabuľka č. VII
	OKRASNÉ DREVINY	
										
Pol. č.	Druh 	Jednotková hodnota Sk za kus, pri živých plotoch za 1 bm	
		do 	do 	do 	do 	do 	do 	do 	nad	
		5 rokov	10 rokov	15 rokov	20 rokov	25 rokov	30 rokov	35 rokov	35 rokov	
1	Listnaté stromy	144,-	180,-	220,-	265,-	338,-	412,-	500,-	550,-	
2	Listnaté stromy	216,-	270,-	330,-	397,-	507,-	618,-	750,-	825,-	
 	tvarované	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	previsnuté,	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	popínavé,	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	farebné	 	 	 	 	 	 	 	 	
3	Ihličnaté stromy	130,-	165,-	190,-	235,-	290,-	350,-	395,-	480,-	
4	Ihličnaté stromy	208,-	264,-	304,-	370,-	464,-	560,-	632,-	760,-	
 	tvarované	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	previsnuté,	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	popínavé,	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	zákrpky	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	farebné	 	 	 	 	 	 	 	 	
5	Kry	90,-	120,-	-	-	-	-	-	-	
6	Živé ploty - listnaté 	100,-	120,-	-	-	-	-	-	-	
 	ihličnaté	90,-	110,-	-	-	-	-	-	-	
7	Rastliny - pivonky,	60,-	-	-	-	-	-	-	-	
 	ruže, stálozelené,	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	otáčavé, clematis	 	 	 	 	 	 	 	 	
8	Azalky, rhododendróny	60,-	100,-	120,-	160,-	-	-	-	-	

Jednotková hodnota sa znižuje až o 60% pri neošetrovaných, poškodených alebo prestarnutých drevinách.	
     Najvyššie dosiahnuté jednotkové hodnoty platia aj pre ďalšie roky veku okrasných drevín.			
Ak ide o celoplošný výskyt lesných a okrasných stromov na iných než lesných pozemkoch na minimálnej ploche 1000 m2, 	
alebo ak je v súvislej skupine viac než 50 ks  týchto stromov, ohodnotia sa podľa tabuľky č. IV, bonitný stupeň 3, zakmenenie	
plné. Pri prirodzene založených  porastoch (vzniknutých  náletom semena) počíta sa len 50% z jednotkovej hodnoty takto zistenej.	
OHODNOTENIE FAKTORA POLOHY PRI LESNÝCH PORASTOCH	
				
Priemerná	Priemerná	
približovacia vzdialenosť	odvozná vzdialenosť	
m	Sk za m3  x)	km	Sk za m3  x)	
1	2	3	4	
1 - 100	22,68	1 - 11,0	35,02	
101 - 200	20,12	11,1 - 12,0	30,78	
201 - 300	17,61	12,1 - 13,0	26,73	
301 - 400	15,13	13,1 - 14,0	22,88	
401 - 500	12,68	14,1 - 15,0	19,22	
501 - 600	10,29	15,1 - 16,0	15,76	
601 - 700	7,92	16,1 - 17,0	12,49	
701 - 800	5,59	17,1 - 18,0	9,42	
801 - 900	3,30	18,1 - 19,0	6,54	
901 - 1000	1,05	19,1 - 20,0	3,85	
1001 - 1100	-1,17	20,1 - 21,0	1,37	
1101 - 1200	-3,35	21,1 - 22,0	-0,93	
1201 - 1300	-5,49	22,1 - 23,0	-3,03	
1301 - 1400	-7,60	23,1 - 24,0	-4,94	
1401 - 1500	-9,66	24,1 - 25,0	-6,65	
1501 - 1600	-11,69	25,1 - 26,0	-8,17	
1601 - 1700	-13,68	26,1 - 27,0	-9,50	
1701 - 1800	-15,63	27,1 - 28,0	-10,58	
1801 - 1900	-17,55	28,1 - 29,0	-11,56	
1901 - 2000	-19,43	29,1 - 30,0	-12,30	
2001 - 2100	-21,27	30,1 - 31,0	-12,85	
2101 - 2200	-23,07	31,1 - 32,0	-13,20	
2201 - 2300	-24,82	32,1 - 33,0	-13,36	
2301 - a viac	-26,57	33,1 - a viac	-13,42	
				
x)   Sadzby uvedené v stĺpcoch 2 a 4 podľa priemernej približovacej a odvoznej vzdialenosti sa prepočítavajú	
na skutočnú porastovú zásobu dreva.