Projekt transformácie Slovenskej správy ciest

Charakteristika Slovenskej správy ciest

      Slovenská správa ciest (ďalej len „SSC“) je rozpočtovou organizáciou zriadenou Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR v zmysle zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov. SSC vykonáva správu diaľnic a ciest vo vlastníctve štátu okrem ich prejazdných úsekov cez colné priestory.  

      Rozhodujúce úlohy, ktoré SSC plní na základe zriaďovacej listiny sú :
-	majetková správa,  zimná a letná údržba a stavebná údržba diaľnic a ciest,
-	správa informačného systému cestného hospodárstva,
-	zabezpečenie opráv diaľnic a ciest včítane mostov,
-	koncepcia rozvoja diaľnic a ciest, dopravné plánovanie,
-	investorská činnosť pri príprave a výstavbe diaľnic a ciest.

SSC má tieto vnútorné organizačné jednotky:
-	4 investorské útvary so sídlom v Bratislave, Žiline, Banskej Bystrici a v Košiciach
-	36 správ na údržbu so sídlami  v Bratislave, Dunajskej Strede, Galante,   Komárne, Leviciach, Nitre, Nových Zámkoch, Senici, Topoľčanoch, Trenčíne, Trnave, Banskej Bystrici, Čadci, Dolnom Kubíne, Liptovskom Mikuláši,   Lučenci, Martine, Považskej Bystrici, Prievidzi, Rimavskej Sobote, Veľkom Krtíši, Zvolene, Žiari nad Hronom, Žiline, Bardejove, Humennom, Košiciach, Michalovciach, Poprade, Prešove, Rožňave, Spišskej Novej Vsi, Starej Ľubovni, Svidníku, Trebišove a Vranove nad Topľou.

SSC t. č. spravuje  17 278 km ciest I. II. a III. triedy, 130 km rýchlostných ciest ( z toho spoplatnených 53 km) a 302 km diaľnic (z toho spoplatnených 280 km). Počet zamestnancov organizácie je 4 996.  

Dôvody na transformáciu

    K transformácii SSC je nutné pristúpiť z týchto dôvodov :
-	v rámci decentralizácie a modernizácie verejnej správy prechádzajú cesty II. a III. triedy z vlastníctva štátu do vlastníctva samosprávnych krajov. Nové právne pomery sú upravené zákonom č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky, ktoré si vyžadujú transformáciu SSC, 
-	v  kontrakte medzi MDPT SR a SSC na jednotlivé  roky sa postupne identifikujú činnosti t. č. vykonávané vlastnými kapacitami, ktoré je možné zabezpečiť na trhu v rámci komerčných zmluvných vzťahov,
-	na základe úloh vyplývajúcich z uznesení vlády č.728/1999 k návrhu koncepcie spoplatnenia diaľnic a č. 1035/2002 k rozpracovaniu koncepcie spoplatnenia užívateľov diaľnic a ciest pre motorové vozidlá je potrebné založiť obchodnú spoločnosť pre diaľnice a motorové vozidlá (ďalej len „diaľničná spoločnosť“ ). Legislatívny zámer zákona o diaľničnej spoločnosti je predkladaný v samostatnom pracovnom postupe.

Ciele transformácie

   Hlavné ciele projektu transformácie SSC sú :
-	po vykonaní delimitácie ciest II. a III. triedy do vlastníctva samosprávnych krajov, vytvoriť racionálnu organizačnú štruktúru SSC, 
-	pri  správe ciest I. triedy  uplatňovať trhové princípy, najmä v tých činnostiach údržby, ktoré t. č. vykonáva SSC vlastnými kapacitami,
-	zefektívniť správu a rozvoj diaľnic a rýchlostných ciest na princípe spoplatnenia užívateľov v súlade s pripravovaným jednotným systémom spoplatnenia a financovania dopravnej infraštruktúry v členských štátoch EÚ.

Vymedzenie cestného majetku

     V zmysle zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov MDPT SR rozhoduje o zaradení pozemných komunikácií do cestnej siete, resp. do jednotlivých tried ciest.  V súčasnosti je rozsah cestnej siete nasledovný:
-	cesty I. triedy............... ..3 168 km
-	cesty II. triedy.................3 772 km
-	cesty III. triedy..............10 338 km
spolu:                            17 278 km      

    Pred transformačným procesom bolo potrebné preveriť účelné usporiadanie cestnej siete najmä z hľadiska dopravného významu, so zreteľom na existenciu samosprávnych krajov a ich pôsobnosť. Po preverení navrhujeme zmeny v účelnom usporiadaní v tomto rozsahu:

-	cesty I. triedy................    3 271 km
-	cesty II. triedy.................  3 671 km
-	cesty III. triedy.............. 10 336 km
spolu:                              17 278 km

Podrobné vymedzenie návrhu zmien v účelnom usporiadaní cestnej siete je v prílohe č. 2 tohto materiálu.

      Hmotný investičný majetok v správe SSC predstavuje okrem ciest :
-	budovy, haly .....................894 mil. Sk
-	stroje, zariadenia ...............715 mil. Sk
-	dopravné prostriedky.........955 mil. Sk.

Majetkovoprávne vyrovnanie  cestného majetku

     Pozemky, na ktorých sú strediská správy a údržby ciest  sú v zásade majtkovoprávne vyrovnané, resp. sú vo vlastníctve štátu. Nevyrovnané pozemky sú v štádiu riešenia. 
     Pozemky, na ktorých sú cesty II. a III. triedy sú majetkoprávne vyrovnané v rozsahu cca 40%.  MDPT SR z podnetu Ministerstva financií SR pripravuje na rokovanie vlády materiál, ktorý navrhne či záväzok na majetkovoprávne vyrovnanie pozemkov prechádza na samosprávny kraj, alebo zostane na strane štátu. 

Návrh etapizácie transformácie
       Prevedenie vlastníctva ciest II. a III. triedy z vlastníctva štátu do vlastníctva samosprávnych krajov a  založenie právnických osôb samosprávnymi krajmi na správu tohto majetku je veľmi náročný a zložitý proces. Výrazne zasiahne rozsah cestného majetku vo vlastníctve štátu, ktorý t. č. spravuje SSC a vyvolá štrukturálne zmeny v organizácii. Obdobne aj založenie diaľničnej spoločnosti predstavuje náročné úlohy a opätovne zasiahne vnútornú štruktúru organizácie. Na  zvládnutie týchto procesov je preto účelné uskutočniť transformáciu  SSC v dvoch etapách :

1.etapa -  transformácia SSC ku dňu prevodu ciest II. a III. triedy do vlastníctva samosprávnych krajov, t.j. podľa súčasnej legislatívy k 1.1.2004.

2.etapa   -     transformácia SSC ku dňu založenia diaľničnej spoločnosti, k 1.1.2005 prípadne k 1.1.2006.

1.	etapa  transformácie

   Zákon č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky vymedzuje prechod vlastníctva cestného majetku a postupy prechodu vlastníctva vecí slúžiacich k správe a údržbe cestného majetku. Výsledkom prechodu majetku bude, že SSC bude spravovať na cestnej sieti len cesty I. triedy v dĺžke 3 271 km. Pôjde o veľmi výrazný pokles rozsahu pôvodného cestného majetku vo vlastníctve štátu, ktorý v súčasnosti predstavuje 17 278 km ciest. Úbytok ciest v správe  SSC bude 14 008 km.  
   Podľa zákona č. 416/2001 Z.z. prechádzajú do vlastníctva samosprávnych krajov osobitnou dohodou medzi ministerstvom a samosprávnym krajom  aj veci, ktoré sú v správe SSC a ktoré slúžia na činnosť jej organizačných jednotiek. Vymedzenie a prechod týchto vecí teda predstavuje osobitnú problémovú oblasť, ktorú treba v procese transformácie jednoznačne vyriešiť.
   Nosným riešením je transformácia v intenciách zákona č. 416/2001 Z.z., v materiáli označené ako alternatíva „A“.   V zmysle uznesenia vlády č. 178/2003 k návrhu na predloženie pasportizácie majetku štátu ako podkladu pre rozhodovanie o ďalšom postupe privatizácie, bola zvažovaná aj alternatíva privatizácie majetku stredísk správy a údržby SSC ešte v štádiu pred prenesením kompetencie na samosprávne kraje. Táto úvaha je v materiáli označená ako alternatíva „B“. 

Alternatíva „A“

   V „Projekte odovzdania kompetencií v pôsobnosti MDPT SR na samosprávu VÚC“ z júna 2000, ktorý bol podkladom na novelu cestného zákona sa predpokladalo, že určujúce veci – strediská správy a údržby ciest -  sa rozdelia medzi SSC a samosprávnymi krajmi úmerne k výkonom zimnej a bežnej údržby na sieti ciest I. triedy a sieti ciest II. a III. triedy.   Strediská správy a údržby ciest sú rozmiestnené  a vybavené v princípe „jednotnej cestnej siete“. To znamená, že strediská  spravujú a udržujú v okruhu svojej územnej pôsobnosti všetky cesty I., II. a III. triedy. V citovanom projekte sme poukázali na to, že rozdelením stredísk medzi SSC a samosprávnymi krajmi sa naruší zaužívaný osvedčený systém zabezpečenia zimnej údržby a jej efektívnosť. Problém rozdelenia stredísk je síce riešiteľný, ale vyvolá potrebu premiestnenia resp. vybudovania nových stredísk, presun strojov a zariadení medzi strediskami a samozrejme aj zamestnancov. 
    V medziobdobí sa vykryštalizoval jednotný odborný názor,  že rozdelenie stredísk medzi SSC a samosprávne kraje úmerne k spravovanému cestnému majetku je mimoriadne zložitým, až nevhodným riešením, ktoré si vyžaduje aj dodatočné investície do stredísk a strojového parku. S prihliadnutím na prevažujúcu časť cestného majetku (podľa dĺžky ciest 82% a podľa plošnej výmery 75%), ktorá pripadne  samosprávnym krajom, je preto možné akceptovať také riešenie, že  strediská správy a údržby ciest, resp. ich výkonná časť v údržbe prejde ucelene do vlastníctva samosprávnych krajov a tieto budú udržiavať na komerčnej báze aj cesty I. triedy.
    Osobitným problémom je údržba rýchlostných ciest, ktoré v druhej etape transformácie prejdú do pôsobnosti diaľničnej spoločnosti a majú byť vybavené primeranou základňou stredísk na údržbu. Vzhľadom na osobitný dopravný význam rýchlostných ciest v systéme cestnej infraštruktúry navrhujeme ponechať vo vlastníctve štátu strediská údržby ciest na ich údržbu podľa prílohy č.1.  

     Prevedenie  stredísk správy a údržby SSC do vlastníctva samosprávnych krajov má tieto výhody:
-	nenaruší sa existujúci základný systém údržby vykonávanej vlastnými kapacitami,
-	je predpoklad zabezpečenia zimnej údržby na úrovni súčasných výdavkov  na cestách II. a III. triedy ako aj v zásade na cestách I. triedy,
-	možnosť postupného odskúšania komerčného modelu v pôsobnosti samosprávnych krajoch a vykonania potrebných korekcií,
-	komercionalizacia údržby ciest v réžii samosprávnych krajov podľa Obchodného zákonníka,
-	obchodná spoločnosť na údržbu typu „akciová spoločnosť“ – založená samosprávnym krajom v ďalšej etape - umožní kapitálový vstup aj iným subjektom (záujem o takýto vstup je už teraz).

Nevýhody:
-	ide o nevyskúšaný systém údržby, terajší manažment stredísk nemá skúsenosti z finančného riadenia obchodnej spoločnosti,
-	riziko, že obchodný vzťah medzi SSC a obchodnou spoločnosťou samosprávneho kraja nebude fungovať podľa očakávania a výkony v zimnej údržbe na cestách I. triedy nebudú zabezpečené v súčasnom štandarde,
-	pri prípadnej likvidácii obchodnej spoločnosti štát nedostane späť do vlastníctva veci k údržbe ciest I. triedy. 

Vnútorné organizačné jednotky – investorské útvary – navrhujeme ponechať vo vlastníctve štátu z týchto dôvodov :
-	zabezpečujú prípravu a výstavbu diaľnic, rýchlostných ciest a v rozhodujúcej miere ciest I. triedy ,
-	rozdelenie investorského útvaru by viedlo k jeho znefunkčneniu,
-	kooperácia medzi SSC Investorskými útvarmi a samosprávnymi krajmi bude možná v princípe plánovania výdavkov v kapitolách MDPT SR a samosprávnych krajov a neskôr na zmluvnom základe,
-	v stratégii komercionalizácie vybraných činností investorských útvarov bude SSC obstarávať postupne ďalšie výkony na trhu tak, aby nebola narušená ich funkčnosť.

Legislatívne zabezpečenie alternatívy „A“

     Popísané riešenie odovzdania vecí resp. stredísk správy a údržby ciest do vlastníctva samosprávnych  krajov,  v  zásade  zodpovedá  príslušným   ustanoveniam zákona č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky, 

     Osobitne je však dôležité zabezpečiť, aby samosprávne kraje vykonávali dohodnutý rozsah údržby na  cestách I. triedy. Zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách sa doplní samostatné ustanovenia §3f v tomto znení :
(1) Správca cesty I. triedy môže zmluvne špecifikovanú povinnosť udržiavať cestu I. triedy v stave zodpovedajúcom účelu, na ktorý je určená, previesť na vlastníka alebo správcu ciest II. a III. triedy za cenu dohodnutú v súlade s cenovými predpismi x).

(2)  Vlastník, alebo správca ciest II. a III. triedy môže zmluvne špecifikovanú povinnosť  udržiavať vybrané úseky ciest II. a III. triedy v stave zodpovedajúcom účelu, na ktorý sú určené, previesť  na správcu ciest I. triedy za cenu dohodnutú v súlade s cenovými predpismi *).

(3)  Na uzatváranie zmlúv podľa ods. 1 a 2 sa nevzťahujú ustanovenia osobitného predpisu**) 

(4) Vlastník alebo správca ciest II. a III. triedy je povinný v lehote viazanosti návrhu právneho úkonu uzatvoriť zmluvu podľa ods.1, v opačnom prípade zodpovedá za škody spôsobené v dôsledku nesplnenia povinnosti uzavrieť zmluvu. Zodpovednosť za škody sa riadi ustanoveniami osobitného predpisu.***)

(5) Správca ciest I. triedy je povinný v lehote viazanosti návrhu právneho úkonu uzatvoriť zmluvu podľa ods. 2, v opačnom prípade zodpovedá za škody spôsobené v dôsledku nesplnenia povinnosti uzavrieť zmluvu. Povinnosť správcu ciest I. triedy je daná rozsahom vecí, ktoré neprešli do vlastníctva samosprávneho kraja podľa osobitného predpisu****) . Zodpovednosť za škody sa riadi ustanoveniami osobitného predpisu***).

*)      zákon č.18/1996 Z.z.  o cenách
**)    zákon č. 263/1999 Z.z. o verejnom obstarávaní
***)   zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník
****) zákon č.416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky. 

    Kooperácia transformovanej SSC a VÚC vo výkone správy ciest bude založená na zmluvnom zabezpečení:
-	údržby ciest I. triedy  (údržba zahrňuje činnosti najmä v zimnom a  letnom čistení ciest, dopravnom značení, čistení cestného telesa a odvodňovacích zariadení, v sadovníctve a cestnej zeleni a obdobne na mostoch)
-	údržby ciest II. a III. triedy v hraniciach pôsobnosti stredísk údržby ciest SSC, ktoré si SSC ponechá na údržbu rýchlostných ciest 
-	služby pri investorskom zabezpečení rozostavaných stavieb na sieti ciest II. a III. triedy a pripravovaných stavieb na sieti ciest II. a III. triedy v prechodnom období (asi do roku 2006) Navrhujeme, aby rozostavané stavby na sieti ciest II a III. triedy, ktorých investorom je SSC, prešli do majetku samosprávneho kraja až po ich dokončení dohodou uzavretou medzi ministerstvom a samosprávnym krajom. Obdobne navrhujeme, aby rozpracovaná dokumentácia pripravovaných stavieb prešla do majetku samosprávneho kraja po ich dokončení.

Realizácia tohto kooperačného vzťahu ( záväzkových vzťahov medzi štátnou organizáciou a samosprávnym krajom) predpokladá, že v čo najkratšom čase bude schválená novela zákona č. 263/1999 Z.z. o verejnom obstarávaní a vstúpi do platnosti §2 ods.4 tejto novely, ktorý znie:
(4) Povinnosť podľa odseku 1 sa nevzťahuje na uzavieranie zmlúv na poskytovanie služieb obstarávateľom uvedeným v §3 ods.1, ktorý má výlučné právo pochádzajúce z oprávnenia vydaného príslušným orgánom na základe všeobecnezáväzného právneho predpisu alebo z administratívneho opatrenia zverejneného verejne prístupným spôsobom“.   

Alternatíva „B“     
     Úvaha, že  privatizácia majetku vnútorných organizačných jednotiek SSC, vymedzeného dohodou medzi ministerstvom a samosprávnym krajom, by sa mohla uskutočniť ku dňu účinnosti zákona č. 416/2001 Z.z. v postupe podľa zákona č.  92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, bola nastolená v súvislosti s úlohou dokončiť proces privatizácie aj vo sfére štátnych rozpočtových organizácií. 
     Išlo by o uplatnenie §5 zákona č.92/1991 Zb., ktorý umožňuje  privatizáciu časti podniku, v danom prípade majetok SSC určený na vykonávanie údržby ciest. Tento postup by sa nevzťahoval na strediská údržby vyčlenené na potrebu údržby prevádzkovaných rýchlostných ciest.  
     Legislatívne zabezpečenie alternatívy „B“ si vyžaduje  významný zásah do §24b      zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov. Išlo by o nové ustanovenie v znení „Veci, ktoré sú v správe Slovenskej správy ciest a ktoré slúžia na činnosť jej organizačných jednotiek,  určené dohodou uzatvorenou medzi ministerstvom a samosprávnym krajom, prechádzajú na Fond národného majetku podľa osobitného zákona“ Samosprávne kraje s týmto návrhom nesúhlasia.

Charakteristika SSC v  1. etape  transformácie
   
Alternatíva „A“
     Právna forma SSC sa nemení, zostáva naďalej ako rozpočtová organizácia.  Obdobne základný účel a predmet činnosti organizácie sa v zásade nemení.  Zúži sa jej pôsobnosť  na diaľnice, rýchlostné cesty  a len na cesty  I. triedy. 
    SSC bude mať 4 vnútorné organizačné jednotky (prípadne organizačné zložky) – útvary správy a investícií – so sídlom v Bratislave, Žiline, Banskej Bystrici a v Košiciach. Pôsobnosť vnútorných organizačných jednotiek bude orientovaná na výkon správy ciest I. triedy a rýchlostných ciest, ako aj na výkon investorskej prípravy a výstavby. 

   Územná pôsobnosť vnútornej organizačnej jednotky „SSC Útvar správy a investícií Bratislava“ bude v hraniciach Bratislavského, Trnavského a Nitrianskeho kraja. Dĺžka ciest I. triedy v jej pôsobnosti bude   883 km.

   Územná pôsobnosť vnútornej organizačnej jednotky „SSC Útvar správy a investícií Žilina“ bude v hraniciach Žilinského a Trenčianskeho kraja. Dĺžka ciest I. triedy v jej pôsobnosti bude  805 km. 

   Územná pôsobnosť vnútornej organizačnej jednotky „SSC Útvar správy a investícií Banská Bystrica“ bude v hraniciach Banskobystrického kraja.  Dĺžka ciest I. triedy v jej pôsobnosti bude  587 km. 

   Územná pôsobnosť vnútornej organizačnej jednotky „SSC Útvar správy a investícií Košice“ bude v hraniciach Košického a Prešovského kraja. Dĺžka ciest I. triedy v jej pôsobnosti bude  995 km. 

   Organizačné začlenenie stredísk správy a údržby pre rýchlostné cesty v SSC bude mať charakter ako strediská správy a údržby diaľnic v súčasnosti.

Alternatíva „B“
   Charakteristika SSC bude taká istá ako v alternatíve „A“.  

Personálna časť v 1. etape transformácie
    Zmeny vo vnútorných organizačných jednotkách a organizačných zložkách SSC vyvolané transformáciou budú mať dopad na počet zamestnancov. Odhadujeme nasledovný vývoj:

SSC	Počet zamestnancov
pred 	Počet
zamestnancov
určených 	Miesto presunu	Počet zamestnancov SSC po 	
	transformáciou	na presun	alternatíva
„A“	alternatíva            „B“	transformácii	
Vnútorné organizačné jednotky
Správa a údržba ciest	

4  255	

3 945	

          VÚC	

     SÚ a.s.	

310	
Vnútorné organizačné jednotky
Investorské útvary	

203	

16	

          VÚC           	

        VÚC                    	

187	
Ostatné organizačné zložky	
538	
31	
          VÚC	
        VÚC	
507	
Spolu	4 996	3 992			1004	

   V novej organizačnej štruktúre SSC predpokladáme nasledovné počty zamestnancov :
-	vnútorné organizačné jednotky (útvary správy a investícií) .............497
-	ostatné organizačné zložky ...............................................................507
celkom:                                                                                           1 004

Počty zamestnancov sa upresnia v pracovnom postupe.
    
Návrh na výber alternatív 1. etapy transformácie 

     MDPT SR považuje za najdôležitejšie kritérium výberu z alternatív  vytvorenie možnosti postupnej realizácie zmeny právnych foriem  organizácií zabezpečujúcich údržbu, od príspevkovej organizácie až po obchodnú spoločnosť.   Ide teda o kritérium možnosti odskúšania  a  prípadnej korekcie transformácie. Takýto postup umožňuje najlepšie alternatíva „A“.
   V tomto kontexte je nevyhnutné odporučiť (žiadať) samosprávne kraje, aby vo svojej pôsobnosti zriadili v prechodnom období najprv organizáciu správy ciest II. a III. triedy príspevkového typu v zmysle zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách a až následne organizáciu obchodného typu. 
    V oblasti zabezpečenia rozvoja ciest II. a III. triedy, resp. investorskej prípravy bude SSC ponúkať svoje služby samosprávnym krajom.    
    
2.	etapa transformácie

Členské štáty Európskej únie pripravujú jednotný systém spoplatňovania a financovania dopravnej infraštruktúry. Základný rámec spoplatnenia určujú Smernica 99/62/ES o poplatkoch za používanie dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami a rezolúcia Rady 97/C 194/03 o rozvoji telematiky v cestnej doprave, osobitne s ohľadom na elektronické vyberanie poplatkov, ktoré sú zahrnuté v zmysle článku 70 Európskej dohody o pridružení medzi oblasti pre zbližovanie práva EÚ s právom SR a sú aj predmetom screeningových rokovaní v Bruseli.  Tieto pracovné postupy sú orientované v prvom rade na diaľnice. 
Pre organizačné zabezpečenie nových foriem spoplatnenia je nevyhnutné zriadiť  diaľničnú spoločnosť. Zakladateľom diaľničnej spoločnosti bude štát podľa osobitného zákona.  
Na založenie diaľničnej spoločnosti sa použije majetok, ktorý MDPT SR výjme  z majetku, ktorý má v správe SSC. V zásade ide o tento majetok : 
-	diaľnice, (vrátane súčastí a príslušenstva)
-	cesty pre motorové vozidlá (vrátane súčastí a príslušenstva)
-	veci v správe príslušných organizačných jednotiek SSC.

Diaľničná spoločnosť zabezpečovať správu, údržbu, opravy a rozvoj  diaľnic a rýchlostných ciest a výber a správu finančných prostriedkov zo spoplatnenia užívateľov diaľnic a ciest pre motorové vozidlá . Pre zabezpečenie týchto úloh získa v I. etape finančné zdroje z predaja diaľničných nálepiek, zo štátnej pomoci, úverov a fondov. V II. etape z predaja diaľničných nálepiek, výberu mýta od nákladných vozidiel nad 12 ton, zo štátnej pomoci, z úverov, z fondov a výnosov z koncesií. 

Zdôvodnenie existencie Slovenskej správy ciest v II. etape  transformácie
   
     V stratégii decentralizácie ciest sa vychádzalo zo  zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov,  ktorý rozdeľuje  z hľadiska dopravného významu cesty na I., II. a III. triedu.  Tým, že cesty I. triedy majú význam pre medzinárodnú a celoštátnu dopravu bolo rozhodnuté, že zostávajú naďalej vo vlastníctve štátu. Cesty II. triedy, ktoré majú význam pre dopravu medzi krajmi a okresmi a cesty III. triedy, ktoré majú miestny význam, prechádzajú do vlastníctva samosprávnych krajov.    

     Vznikom diaľničnej spoločnosti naďalej zostáva úlohou štátu zabezpečovať správu ciest I. triedy.  Vychádzajúc zo zámeru, že diaľničná spoločnosť bude mať špecifické príjmy, je odôvodnené správu ciest I. triedy zabezpečovať samostatnou organizáciou. Vznikom samostatnej organizácie eliminujeme aj riziko, že dostupné zdroje diaľničnej spoločnosti by boli prehnane prideľované len pre diaľnice alebo na cesty I. triedy.  Vznik dvoch cestných organizácií v 2. etape transformácie je teda v rozhodujúcej miere výsledkom budúceho  rozdielneho spôsobu financovania  diaľnic, rýchlostných ciest a ciest I. triedy. Významným prvkom je, že pri príprave a realizácii koncesného spôsobu výstavby diaľnic štát musí mať samostatnú organizáciu, ktorá  vstupuje do právnych a ekonomických vzťahov s investormi. Takáto organizácia nemôže  plniť úlohy aj v oblasti ciest I. triedy.  Naopak, organizácia pre správu ciest I. triedy bude plniť úlohy aj smerom k samosprávnym krajom v oblasti celoštátnej cestnej databanky, hospodárenia s cestami a vozovkami, v organizácii zimnej služby,  v technickom rozvoji  a  v iných technických službách aj smerom k ministerstvu.

Legislatívne zabezpečenie 2. etapy
     Je vypracovaný legislatívny zámer zákona na vytvorenie spoločnosti pre diaľnice a cesty pre motorové vozidlá, ktorý je v štádiu po medzirezortnom pripomienkovom konaní. Legislatívny zámer zákona má väzbu na zákon č.231/1999 Z. z. o štátnej pomoci,  v ktorom bude treba riešiť pomoc štátu na rozvoj  diaľnic a rýchlostných ciest na základe programu schváleného vládou.

Charakteristika SSC  v   2. etape  transformácie

    Právna forma SSC v druhej etape transformácie  sa nemení, zostáva naďalej ako rozpočtová organizácia. Zúži sa jej pôsobnosť len na cesty  I. triedy. V predmete činnosti zostáva naďalej zabezpečenie cestnej databanky na celú cestnú sieť SR.  

    SSC bude mať  4 vnútorné organizačné jednotky – útvary správy a investícií – so sídlom  v Bratislava, Žiline, Banskej Bystrici a v Košiciach. Ich pôsobnosť bude orientovaná na výkon  správy  ciest I. triedy. Ďalej  na výkon investorskej prípravy a výstavby na cestách I. triedy  a v možnej kooperácii s diaľničnou spoločnosťou aj na cestách  pre motorové vozidlá a v kooperácii aj so samosprávnymi krajmi na cestách II. a III. triedy. 

Personálna časť v II. etape transformácie

SSC	Počet zamestnancov
pred 	Presun zamestnancov
	Miesto 
presunu	Počet zamestnancov SSC po 	
	transformáciou	(počet)		transformácii	
Vnútorné organizačné jednotky
Útvary správy a investícií	

497	

90	

Diaľničná spoločnosť	

407	
Ostatné organizačné zložky	
507	
421	Diaľničná spoločnosť	
86	

Spolu	
1 004	
511		
493	

Počty zamestnancov sa upresnia v pracovnom postupe.

Harmonogram zabezpečenia transformácie je v prílohe č. 3.