Predkladacia správa

Rada vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu má na Slovensku viac ako 11-ročnú tradíciu. Vznikla uznesením vlády č. 61 zo 7. februára 1995, keď boli vymenovaní jej členovia a  uznesením č. 124 z 28. februára 1995 bol schválený jej štatút.

Rada vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu (ďalej len “rada”) bola v doterajšom období poradným, iniciatívnym a koordinačným orgánom vlády Slovenskej republiky (ďalej len “vláda”) v otázkach výstavby organizačných štruktúr, pôsobnosti a racionalizácie činnosti orgánov verejnej správy. Bola tiež miestom pre konzultáciu navrhovaných riešení na úrovni štátnej správy, územnej samosprávy a vybraných odborníkov. Koordinácia organizačných štruktúr verejnej správy pred zasadnutím vlády a zjednocovanie ich názorov a postupov na ďalší vývoj reformy verejnej správy sa ukázala ako potrebná a užitočná vzhľadom na zložitosť riešených otázok, ale aj vzhľadom na rešpektovanie princípov participácie, subsidiarity, transparentnosti, efektívnosti a pod. 

Rada sa postupne vyprofilovala na odborný a uznávaný orgán vlády. Osobitný význam nadobudla po vytvorení druhého stupňa samosprávy na Slovensku. Celkovo sa v doterajšom období jej pôsobnosti uskutočnilo 75 zasadnutí, prerokovalo sa 280 materiálov, pričom 115 materiálov predložilo samotné Ministerstvo vnútra SR.

Z doterajších skúseností v zabezpečovaní fungovania rady vyplynula potreba jej rekonštrukcie čo do počtu a personálneho zloženia rady, ako aj obsahového zamerania činnosti rady. Pokiaľ ide o personálne zloženie členov rady, podľa návrhu uznesenia vlády by sa počet jej členov znížil z 32 na 23. Z centrálnej úrovne sa navrhuje v Rade vlády SR zastúpenie takých prierezových a odvetvových ústredných orgánov štátnej správy, ktoré v rozhodujúcej miere ovplyvňovali doterajší vývoj, súčasný stav, ale budú ovplyvňovať aj budúce smerovanie verejnej správy v starostlivosti o príslušné územie. Ide o Ministerstvo financií SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR.
Z miestnej štátnej správy sú navrhovaní zo strany Ministerstva vnútra SR 2 zástupcovia krajských úradov, ktoré vykonávajú významnú koordinačnú funkciu štátu v otázkach obrany, mobilizácie, pri riešení mimoriadnych situácií a pod. Podľa konkrétne prerokúvanej problematiky by však boli na rokovanie rady prizývaní aj zástupcovia ďalších ústredných orgánov štátnej správy, resp. ostatných orgánov štátnej správy na centrálnej, prípadne regionálnej úrovni.
Samosprávu by  reprezentovali zástupcovia Združenia miest a obcí Slovenska, Únie miest Slovenska a dvaja zástupcovia regionálnej samosprávy podľa nominácie združenia samosprávnych krajov “SK 8”, vzhľadom na ich významné a nezastupiteľné poslanie pri zabezpečovaní komplexného ekonomického a sociálneho rozvoja príslušného územia, ako aj ich významného postavenia v rámci pomoci a podpory zo zdrojov Európskej únie. Odborné stanoviská by mali prezentovať na zasadnutiach zástupca Slovenského odborového zväzu verejnej správy, traja zástupcovia akademickej obce, (Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave, Fakulta verejnej správy Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach a Ekonomická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici), vedúci poradcov predsedu vlády SR a predseda Výboru NR SR pre verejnú správu a regionálny rozvoj.
Návrh na vymenovanie členov rady vychádza z návrhov všetkých zainteresovaných ústredných orgánov štátnej správy, samosprávnych orgánov a ďalších inštitúcií. Svojím počtom a zložením by mal byť zárukou operatívnosti a odbornosti riešenia prerokovávaných otázok.
V štatúte a v rokovacom poriadku sa oproti doteraz platnému dokumentu zdôrazňuje význam koordinácie orgánov verejnej správy pred rokovaním vlády a význam rokovaní expertných skupín a ich odborné stanoviská pre radu vlády.
komplexný návrh štatútu a rokovacieho poriadku rady je uvedený v prílohe uznesenia vlády.
Materiál bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania, ktorého vyhodnotenie je jeho súčasťou. Žiaden z oslovených subjektov neuplatnil k materiálu zásadné pripomienky. Všetky opodstatnené pripomienky odporúčacieho charakteru boli do materiálu zapracované. 
Materiál nemá finančný, ekonomický a environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.