TABUĽKA ZHODY
návrhu zákona 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
	
SMERNICOU EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2002/73/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa  
SMERNICA RADY  76/207/EHS z 9. februára 1976
o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky zmenená a doplnená	•	zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov 
       (dátum nadobudnutia účinnosti: 1. apríla 2002) 
•	návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov a o doplnení  zákona č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 580/2003 Z. z.	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Č 1
O 1 

O 1a

O 2	Článok 1
1. Účelom tejto smernice je uviesť v členských štátoch do platnosti zásadu rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky, ako aj o sociálne zabezpečenie za podmienok uvedených v odseku 2. Táto zásada sa ďalej uvádza len ako „zásada rovnakého zaobchádzania”.

1a. Členské štáty vezmú aktívne do úvahy cieľ rovnosti medzi mužmi a ženami pri tvorbe a vykonávaní zákonov, iných predpisov, správnych ustanovení, politík a aktivít v oblastiach uvádzaných v odseku 1.

2. S cieľom zabezpečiť postupné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením rada prijme na základe návrhu komisie ustanovenia, ktoré vymedzujú podstatu, rozsah a spôsoby uplatňovania tejto zásady.
	n.a.

	

	

			MPSVa R SR	  	
Č 2
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8
	Článok 2 
1. Na účely týchto ustanovení zásada rovnakého zaobchádzania znamená, že neexistuje žiadna diskriminácia akéhokoľvek druhu na základe pohlavia, či už priama alebo nepriama, s  odvolaním sa najmä na manželský alebo rodinný stav.

2. Na účely tejto smernice platia tieto definície:
— priama diskriminácia: kde sa s jednou osobou zaobchádza menej priaznivo na základe pohlavia než sa zaobchádzalo alebo by sa zaobchádzalo s inou v porovnateľnej situácii,
— nepriama diskriminácia: kde by zjavne neutrálne ustanovenie, kritérium alebo prax priviedli osoby jedného pohlavia do osobitnej nevýhody v porovnaní s osobami druhého  pohlavia, pokiaľ toto ustanovenie, kritérium alebo prax nie sú objektívne zdôvodnené legitímnym cieľom a prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa sú primerané a potrebné,
— obťažovanie: kde k nežiaducemu správaniu súvisiacemu s pohlavím osoby dochádza s  úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia,
— sexuálne obťažovanie: kde k nežiaducemu verbálnemu, neverbálnemu alebo telesnému správaniu sexuálnej povahy  dochádza s úmyslom alebo účinkom porušenia dôstojnosti osoby, najmä pri vytvorení zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia.

3. Obťažovanie a sexuálne obťažovanie v zmysle tejto smernice sa považuje za diskrimináciu na základe pohlavia a je preto zakázané.
Odmietnutie alebo podrobenie sa takému správaniu sa nesmie použiť ako základ na rozhodnutie ovplyvňujúce danú osobu.

4. Pokyn na diskrimináciu osôb na základe pohlavia sa považuje za diskrimináciu v zmysle tejto smernice.

5. Členské štáty podporia v súlade s vnútroštátnym právom, kolektívnymi dohodami alebo praxou, zamestnávateľov a tých, ktorí sú zodpovední za prístup k odbornej príprave, aby prijali opatrenia na predchádzanie všetkým formám diskriminácie na základe pohlavia, najmä obťažovaniu a sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku.

6. Členské štáty môžu ustanoviť v súvislosti s prístupom k zamestnaniu vrátane odbornej prípravy k tomu vedúcej, že rozdielne zaobchádzanie, ktoré sa zakladá na charakteristike súvisiacej s pohlavím, nevytvára diskrimináciu, ak z dôvodu povahy určitých príslušných pracovných činností alebo súvislostí, v akých sa toto povolanie vykonáva, takáto charakteristika vytvára prirodzenú a rozhodujúcu požiadavku na povolanie, za predpokladu, že cieľ je legitímny a požiadavka primeraná.

7. Táto smernica sa nedotýka ustanovení týkajúcich sa ochrany žien, najmä v súvislosti s tehotenstvom a materstvom.
Žena na materskej dovolenke má právo po skončení svojej materskej dovolenky vrátiť sa na svoje pracovné miesto alebo
na porovnateľné miesto za dojednaní a podmienok, ktoré pre ňu nie sú menej priaznivé a mať úžitok z akéhokoľvek zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mala právo počas svojej neprítomnosti v práci.
Menej priaznivé zaobchádzanie so ženou súvisiace s tehotenstvom alebo materskou dovolenkou v zmysle smernice 92/85/EHS vytvára diskrimináciu v zmysle tejto smernice.
Táto smernica sa nedotýka ustanovení smernice Rady 96/34/ES z 3. júna 1996 o rámcovej dohode o rodičovskej dovolenke, uzavretej medzi UNICE, CEEP a ETUC (*) a smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo
dojčiacich pracovníčok (desiata samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (**) Taktiež nie je dotknuté právo členských štátov uznávať rôzne práva na  otcovskú dovolenku a/alebo rodičovskú dovolenku z dôvodu adopcie. Tie členské štáty, ktoré uznajú takéto práva, prijmú potrebné opatrenia na ochranu pracujúcich mužov a žien pred prepustením kvôli uplatňovaniu si týchto práv a zabezpečia, aby na konci takejto dovolenky mali právo vrátiť sa na svoje pracoviská alebo na rovnocenné pracovné miesta za dojednaní a podmienok, ktoré nie sú pre nich menej priaznivé a aby mali úžitok z každého zlepšenia pracovných podmienok, na ktoré by mali právo počas svojej neprítomnosti.

8. Členské štáty si zachovajú alebo prijmú opatrenia v zmysle článku 141 ods. 4 Zmluvy s úmyslom zabezpečiť plnú rovnosť medzi mužmi a ženami v praxi.
	
N

N

N

N

O

D

N

N

	
zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

novela zákona č. 315/2001 Z.z.

novela  zákona č. 315/2001 Z.z.

	
§ 16
O 2

§ 20
O 2

§ 31

O 1

O 2

O 3

§ 51

§ 97
O1

P g)

P j) – 3

O 2

§ 102

§ 164

§ 167
O 2

O 3

§ 169
O 2

	

(2) Práva ustanovené týmto zákonom sa zaručujú rovnako všetkým občanom pri vstupe do štátnej služby a príslušníkom pri vykonávaní štátnej  služby  v  súlade   so  zásadou  rovnakého  zaobchádzania v pracovnoprávnych  a obdobných  právnych  vzťahoch ustanovenou osobitným   zákonom.10a) V súlade so zásadou   rovnakého zaobchádzania sa zakazuje  diskriminácia aj z dôvodu manželského stavu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného  zmýšľania, odborovej  činnosti, národného  alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia.

Výberové konanie
(2) Výberovým konaním na obsadenie  voľnej funkcie v služobnom pomere sa overujú   vedomosti,  schopnosti  a  iné  požiadavky uchádzača, ktoré sú potrebné  alebo  vhodné  vzhľadom na povahu povinností, ktoré má príslušník vykonávať v štátnej službe. Pri výberovom  konaní sa musí dodržiavať    zásada rovnakého zaobchádzania.10a)

Príbuzenské a iné obdobné vzťahy príslušníkov v služobnom pomere

(1) Príslušníkov, ktorí  sú blízkymi osobami  podľa osobitného predpisu,16) nemožno zaradiť do štátnej služby tak, aby jeden bol priamo podriadený druhému alebo  podliehal jeho pokladničnej alebo účtovnej kontrole.

(2) Uchádzač  o  prijatie  do  služobného  pomeru  je  povinný oznámiť   služobnému  úradu   skutočnosti  podľa   odseku  1  pred
vymenovaním do štátnej služby.

(3) Príslušník  je  povinný  bez  zbytočného  odkladu oznámiť služobnému úradu skutočnosti uvedené v odseku 1, ktoré vznikli
počas trvania služobného pomeru.

Zaradenie príslušníka mimo činnej štátnej služby

Ak  vykonáva  tehotná  príslušníčka  štátnu  službu,  ktorá je tehotnej  príslušníčke  podľa  osobitného  predpisu zakázaná alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo a služobný úrad ju  nemôže preradiť na inú  funkciu, ktorá je pre ňu vhodná, zaradí  sa do  nástupu na  materskú dovolenku  mimo činnej štátnej služby.  To platí  rovnako  o  príslušníčke po  skončení materskej dovolenky do konca deviateho mesiaca po pôrode. Príslušníčke patrí počas zaradenia  mimo činnej štátnej  služby služobný plat,  ktorý jej patril pred zaradením mimo činnej štátnej služby.

(1) Ako vykonávanie štátnej služby sa posudzuje čas
g) prestávok na dojčenie,

j) neprítomnosti príslušníka v štátnej službe z dôvodu
3. materskej dovolenky a rodičovskej  dovolenky do troch rokov veku dieťaťa,  starostlivosti  o  dlhodobo ťažko zdravotne       postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu  starostlivosť osobitne náročnú do siedmich rokov dieťaťa.

(2) Na účely dovolenky sa  neposudzuje ako vykonávanie štátnej služby čas rodičovskej dovolenky  s výnimkou rodičovskej dovolenky
príslušníka, ak sa stará o  narodené dieťa do uplynutia 20 týždňov od jeho narodenia,  poskytnuté  náhradné  voľno  a  čas dočasnej
neschopnosti na vykonávanie štátnej  služby pre chorobu alebo úraz okrem dočasnej neschopnosti vzniknutej v dôsledku služobného úrazu alebo choroby z povolania, za ktoré zodpovedá služobný úrad.

Osobitné podmienky na vykonávanie štátnej služby príslušníčok
Ak vykonáva tehotná príslušníčka alebo   príslušníčka  po skončení materskej dovolenky a  rodičovskej dovolenky do deviateho mesiaca po  pôrode štátnu službu,  ktorá je tehotnej  príslušníčke podľa  osobitného predpisu  zakázaná alebo  ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo alebo materstvo, je služobný úrad povinný  vykonať  dočasnú  úpravu  služobných  podmienok,  aby  sa predišlo  jej ohrozeniu.  Ak to   nie je  možné, je  služobný úrad povinný zaradiť ju do štátnej služby,  ktorá je pre ňu vhodná. Pri takomto   zaradení   patrí   príslušníčke   služobný   plat  podľa vykonávanej štátnej služby, najmenej však v sume služobného platu, ktorý jej patril pred týmto zaradením.

Príplatok k materskému
Ak  príslušníkovi vznikne  nárok na  materské podľa osobitného predpisu,28) patrí mu  príplatok  k  materskému v  sume rozdielu medzi služobným platom po odpočítaní preddavku na daň z príjmov zo závislej činnosti  a z funkčných požitkov,  poistného na zdravotné poistenie, poistného na  nemocenské  poistenie,   poistného  na starobné poistenie,  poistného na invalidné  poistenie a poistného na poistenie v nezamestnanosti a poskytnutým materským.

(2) Nárok na príplatok k náhrade príjmu, nárok na príplatok k nemocenskému, nárok na príplatok k materskému a nárok na príplatok k ošetrovnému vzniká splnením podmienok ustanovených týmto zákonom na vznik nároku na tento príplatok.

(3) Príplatok k náhrade príjmu, príplatok k nemocenskému, príplatok k materskému a príplatok k ošetrovnému sa priznáva a vypláca príslušníkovi bez jeho žiadosti a bez vydania rozhodnutia.

(2) Príplatok k nemocenskému, príplatok k materskému a príplatok k ošetrovnému vypláca služobný úrad po predložení potvrdenia Sociálnej poisťovne o výške dávky nemocenského poistenia najneskôr vo výplatnom termíne nasledujúceho mesiaca po predložení potvrdenia. Potvrdenie o výške dávky nemocenského poistenia predkladá príslušník.	
Ú

		
zákon č. 365/2004 Z.z. (antidiskriminačný zákon)	
Č 3
O 1

P a)

P b)

P c)

P d)

O 2

P a)

P b)

	Článok 3
1. Uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania znamená, že neexistuje žiadna priama alebo nepriama diskriminácia na základe pohlavia vo verejnom alebo súkromnom sektore vrátane verejných orgánov, v súvislosti:
a) s podmienkami prístupu k zamestnaniu, samostatne zárobkovej činnosti alebo k povolaniu vrátane výberových kritérií a podmienok náboru bez ohľadu na oblasť činnosti a na všetkých úrovniach profesnej hierarchie vrátane postupu v zamestnaní;

b) s prístupom k všetkým typom a na všetkých úrovniach odborného vedenia, odbornej prípravy, pokročilej odbornej prípravy a rekvalifikácie vrátane praktických pracovných skúseností;

c) so zamestnaním a pracovnými podmienkami vrátane prepustení, rovnako ako odmenami, ako je stanovené v smernici  75/117/EHS;

d) s členstvom a účasťou v organizácii zamestnancov alebo zamestnávateľov alebo v akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určité povolanie, vrátane výhod poskytovaných touto organizáciou.

2. Členské štáty na tento účel prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby:
a) sa zrušili všetky zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania;
b) sa prehlásili alebo mohli prehlásiť za neplatné a neúčinné alebo aby sa zmenili a doplnili všetky ustanovenia v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, ktoré sú obsiahnuté v zmluvách alebo kolektívnych dohodách, vnútorných predpisoch podnikov alebo pravidlách regulujúcich nezávislé povolania a profesie a organizácie zamestnancov a zamestnávateľov.“;
	
N

n.a.

	

zákon č. 315/2001 Z.z.

novela zákona č. 315/2001 Z.z. 

novela zákona č. 315/2001 Z.z.

novela  zákona č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

novela zákona č. 315/2001 Z.z.

novela zákona č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

novela zákona č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z. 

zákon č. 315/2001 Z.z. 

	

§ 20
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

P a)
P b)
P c)
P d)

P e)

P f)

O 7

O 8

O 9

O 10

O 11

O 12

§ 24
O 1

O 2

P a)
P b)

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

§ 25
O 1

P a)

P b)

P c)

P d)

P e)

P f)

O 2

O 3

P a)

P b)

O 4

§ 26
O 1

O 2

O 3

§ 29
O 2

§ 96
O 1

O 2

§ 98
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

P a) 
P b)

P c)

O 8

P a)

P b)

P c)

P d)

O 9

O 10

§ 99

P a)

P b)

P c)

P d)

§ 100

§ 101
O 1

O 2

§ 120
O 1
P a)

P b)

P c)

§ 159
O 1

P a)

P b)

P c)

§ 189
O 2

P a)

	

Výberové konanie
(1) Výberové  konanie  sa  vyhlasuje,  ak  je  voľné miesto na prípravnú štátnu službu alebo na dočasnú štátnu službu, ak tento zákon neustanovuje inak.

(2) Výberovým konaním na obsadenie  voľnej funkcie v služobnom pomere sa overujú   vedomosti,  schopnosti   a  iné  požiadavky uchádzača,  ktoré sú potrebné alebo  vhodné  vzhľadom na povahu povinností, ktoré má príslušník vykonávať v štátnej službe. Pri výberovom konaní sa musí dodržiavať zásada rovnakého zaobchádzania. 10a)

(3) Výberové konanie uskutočňuje   výberová  komisia,  ktorú zriaďuje vedúci  služobného úradu z príslušníkov  v stálej štátnej službe;  výberová komisia  má  najmenej  päť  členov.  Predseda výberovej komisie  je najvyššie služobne  postavený príslušník. Ak je  vo výberovej  komisii viac rovnako  služobne postavených príslušníkov, predsedu výberovej  komisie určí  vedúci služobného úradu.

(4) Výberové konanie vyhlasuje vedúci služobného úradu verejne v tlači,  prípadne   v  iných  verejnosti   všeobecne  prístupných
prostriedkoch  masovej informácie  najmenej tri  týždne pred  jeho začatím,  s  uvedením  miesta  na  podanie  žiadosti o prijatie do prípravnej štátnej služby alebo do dočasnej štátnej služby.

(5) Uchádzača, ktorý spĺňa podmienky  uvedené v § 17 okrem odseku 1 písmena h), služobný úrad  pozve  na  výberové  konanie  najmenej  sedem  dní pred jeho začatím. Ak  uchádzač nespĺňa podmienky  uvedené v § 17 okrem odseku 1 písmena h), vedúci služobného úradu  jeho  žiadosť  písomne  zamietne. O zamietnutí žiadosti vedúci služobného úradu upovedomí uchádzača s uvedením dôvodu.

(6) Pri výberovom konaní uchádzač predkladá tieto doklady:
a) písomnú žiadosť o prijatie,
b) vyplnený osobný dotazník,
c) životopis,
d) osobné doklady, najmä rodný list,  doklady o dosiahnutom vzdelaní alebo ich overené odpisy,
e) odpis z registra trestov nie starší ako tri mesiace,
f) potvrdenie lekára o spôsobilosti absolvovať výberové konanie.
 
(7) Uchádzača možno požiadať aj o  predloženie  pracovného posudku   alebo  posudku o služobnej činnosti  z   posledného
zamestnania alebo z predchádzajúcich zamestnaní;  možno ho  tiež požiadať  o predloženie  ďalších dokladov  potrebných na  overenie jeho spôsobilosti na vykonávanie služby v zbore.

(8) Na posúdenie spôsobilosti uchádzača na vykonávanie funkcie v zbore sa uchádzač musí podrobiť
a) ústnemu pohovoru alebo písomnému testu,
b) previerke fyzickej zdatnosti,
c) psychologickému vyšetreniu,
d) lekárskemu vyšetreniu. 

(9) Výberová komisia zhodnotí výsledok výberového konania a na základe  výsledkov  určí poradie uchádzačov. Poradie uchádzačov zaväzuje  vedúceho služobného  úradu pri vymenovaní do služobného pomeru.

(10) Ak výberová komisia na základe   výberového konania nevyberie uchádzača, pretože žiadny uchádzač  nevyhovuje, vedúci
služobného úradu vyhlási nové výberové konanie.

(11) Uchádzač  o  prijatie  do   služobného  pomeru  musí  byť s výsledkom výberového konania písomne oboznámený do desiatich dní od skončenia výberového konania.

(12) Výberové konanie sa skončí, ak  uchádzač zoberie späť žiadosť o prijatie, zamietnutím žiadosti o prijatie alebo vydaním
rozhodnutia o  prijatí do služobného  pomeru. Výberové konanie  sa skončí aj v prípade smrti uchádzača.

Osobitná odborná spôsobilosť
(1) Súčasťou  prípravnej  štátnej  služby  je odborná príprava čakateľa na získanie osobitnej odbornej spôsobilosti.

(2) Odbornú  prípravu na  získanie   osobitnej   odbornej spôsobilosti tvorí
a) základná príprava,
b) špecializovaná príprava.

(3) V prípravnej štátnej službe po  absolvovaní základnej prípravy plní príslušník  úlohy zboru vyplývajúce z  funkcie, do ktorej je vymenovaný.

(4) Základnú prípravu vykonáva ministerstvo. Základná príprava sa končí skúškou pred skúšobnou komisiou. Rozsah a obsah základnej prípravy  a priebeh  skúšky  upraví  služobný predpis,  ktorý vydá ministerstvo.

(5) Špecializovaná  príprava  príslušníkov  sa  vykonáva až po skončení základnej prípravy.

 (6) Špecializovanú     prípravu     vykonáva     ministerstvo. Špecializovaná príprava sa končí  skúškou pred skúšobnou komisiou.
Rozsah  a  obsah  špecializovanej   prípravy  pre  určené  funkcie a priebeh   skúšky    upraví   služobný   predpis,    ktorý   vydá
ministerstvo.

(7) Odseky 1 až 6 sa primerane vzťahujú aj na príslušníka v dočasnej štátnej službe, ktorý písomne požiada o vymenovanie do stálej štátnej služby.

Overovanie osobitnej odbornej spôsobilosti
(1) Účelom overenia osobitnej odbornej spôsobilosti je overiť, či čakateľ pred vymenovaním do určenej funkcie

a) pozná a je schopný aplikovať všeobecne záväzné právne predpisy nevyhnutné na  výkon  štátnej  správy  na  úseku ochrany pred   požiarmi vrátane znalosti tohto zákona a služobných predpisov,
b) má  vedomosti  o  hasičskej  technike,  vecných prostriedkoch  ochrany pred požiarmi,      záchranárskych prostriedkoch a požiarno-technických zariadeniach,
c) má vedomosti o požiarnej taktike, záchranárskych činnostiach, odborných službách a špeciálnych činnostiach zboru, 
d) ovláda činnosti v oblasti požiarnej prevencie,
e) získal potrebné zručnosti na výkon činností v zbore,
f) dokáže  plniť  aj  koncepčné  úlohy  a  úlohy  v legislatívnom procese v služobnom úrade, ak je ním prezídium zboru.

(2) Rozsah a  obsah vedomostí a  zručností pre určené funkcie v zbore upraví ministerstvo.

(3) Overenie osobitnej odbornej   spôsobilosti  sa   vykoná v týchto termínoch:

a) skúška zo základnej prípravy do skončenia skúšobnej lehoty,
b) skúška zo špecializovanej  prípravy  najneskôr do konca prípravnej štátnej služby.

(4) Na vykonanie overenia osobitnej odbornej  spôsobilosti má čakateľ právo, ak sa prípravná  štátna služba podľa  tohto zákona
neskončila a zo služobného hodnotenia podľa  § 40 ods. 5 písm. a) vyplýva jeho spôsobilosť na zaradenie do stálej štátnej služby.

(1) Ak  čakateľ  nesplnil  požiadavky  na  získanie  osobitnej odbornej  spôsobilosti, povolí  mu služobný  úrad na  základe jeho písomnej žiadosti  opakovať skúšky na  získanie osobitnej odbornej spôsobilosti.   Každú  skúšku   na  získanie   osobitnej  odbornej spôsobilosti možno opakovať len raz.

 (2) Žiadosť o opakovanie skúšky na získanie osobitnej odbornej spôsobilosti sa musí  doručiť   služobnému  úradu  do  desiatich kalendárnych dní po neúspešne vykonanej skúške.

(3) Skúšku základnej prípravy  možno  opakovať  najskôr  po mesiaci  po neúspešne  vykonanej  skúške  a najneskôr  do šiestich mesiacov odo dňa vzniku služobného pomeru. Skúšku špecializovanej prípravy možno opakovať najskôr po  troch mesiacoch a najneskôr do šiestich mesiacov po neúspešne vykonanej skúške. Čas do vykonania opakovanej skúšky je pokračovaním prípravnej štátnej služby.

Stála štátna služba
(2) Podmienkou vymenovania do stálej  štátnej  služby  je získanie osobitnej odbornej spôsobilosti.

Platené služobné voľno
(1) Príslušníkovi  patrí  platené  služobné  voľno na prípravu a úspešné   vykonanie  skúšky   na  získanie   osobitnej  odbornej spôsobilosti v rozsahu piatich služobných dní.

(2) Za čas služobného voľna podľa odseku 1 patrí príslušníkovi služobný plat.

(1) Služobný  úrad  zabezpečuje   pravidelné   prehlbovanie kvalifikácie príslušníkov.

(2) Prehlbovaním kvalifikácie je   systematické odborné vzdelávanie a  odborná príprava príslušníkov s cieľom priebežného udržiavania,  zdokonaľovania a  dopĺňania požadovaných  vedomostí, zručností, schopností a návykov  potrebných na vykonávanie štátnej služby  v  zbore.  Druhy  a  formy  prehlbovania kvalifikácie určí
ministerstvo.

(3) Na  prehlbovanie  kvalifikácie  mimo  miesta vykonávania štátnej  služby  poskytne služobný  úrad  príslušníkovi  služobné voľno,   najmenej však v rozsahu piatich   služobných  dní v kalendárnom  roku;  za  tento  čas  patrí príslušníkovi služobný plat. Náklady na prehlbovanie kvalifikácie uhrádza služobný úrad.

(4) Výsledky prehlbovania kvalifikácie príslušníka sú súčasťou jeho služobného hodnotenia.

(5) Zvyšovanie  kvalifikácie  je získanie  potrebného stupňa vzdelania na účely  splnenia predpokladov  na vykonávanie štátnej služby  na inom  funkčnom mieste  v súlade  s potrebou  služobného úradu.

(6) Na žiadosť  príslušníka môže služobný   úrad vydať rozhodnutie o zvýšení  kvalifikácie   príslušníka,  ak  je  toto zvýšenie v súlade s požiadavkou na vykonávanie štátnej služby.

 (7) Rozhodnutie o zvýšení kvalifikácie obsahuje
a) stupeň vzdelania a spôsob jeho zvýšenia,
b) čas,  v   priebehu  ktorého  je   príslušník  povinný  zotrvať     v služobnom pomere po získaní kvalifikácie,
c) druhy nákladov  a najvyššiu sumu, ktoré  príslušník uhradí, ak nesplní záväzok zotrvať v štátnej službe.

(8) Služobný úrad poskytne   na   zvyšovanie  kvalifikácie príslušníkovi služobné  voľno na základe  potvrdenia vzdelávacieho zariadenia  o  druhu  a  dĺžke  trvania  štúdia  podľa  osobitného predpisu 15)
a) v rozsahu nevyhnutne potrebnom na účasť na vyučovaní,
b) dva služobné dni na prípravu a vykonanie každej skúšky,
c) 20 služobných dní na prípravu a  vykonanie štátnej záverečnej  skúšky,
d) 30 služobných dní na vypracovanie a obhajobu záverečnej práce alebo diplomovej práce.

(9) Za čas služobného voľna podľa odseku 8 patrí príslušníkovi služobný  plat. Náklady  v súvislosti  so zvyšovaním  kvalifikácie podľa osobitného predpisu uhrádza služobný úrad.

(10) Ak príslušník nesplní záväzok podľa odseku 7 písm. b), je povinný  uhradiť úplne  alebo  čiastočne  náklady v  závislosti od dĺžky  zotrvania v  služobnom pomere;  to neplatí,  ak sa služobný pomer skončil podľa § 60 ods. 2 a § 63 ods. 1 písm. f).

Služobný úrad utvára príslušníkom  podmienky na riadne, bezpečné a  hospodárne  vykonávanie  štátnej  služby; zabezpečuje najmä

a) všeobecne   záväzné   právne   predpisy,   služobné  predpisy, technické  normy a  informácie potrebné  na riadne vykonávanie    štátnej služby,
b) zriaďovanie, udržiavanie a  zlepšovanie zariadení nevyhnutných na riadne vykonávanie štátnej služby,
c) vytváranie  podmienok  na  stravovanie  pri vykonávaní štátnej     služby,
d) poskytovanie rovnošaty príslušníkovi.

Služobný úrad je povinný zabezpečiť  príslušníkovi v priebehu denného  služobného  času  stravovanie  podávaním jedného hlavného teplého  jedla, ak  ide  o  príslušníkov s  rovnomerne rozvrhnutým služobným  časom, a  dvoch teplých  jedál, ak  ide o príslušníkov s nerovnomerne rozvrhnutým služobným časom, na ktoré služobný úrad prispieva 65% ceny jedla, najviac však 65% stravného poskytovaného
pri  pracovnej  ceste  v  trvaní  5  až  12 hodín podľa osobitného predpisu 17) na každé jedlo.

(1) Služobný  úrad je  povinný zabezpečiť  príslušníkom, ktorí vykonávajú  službu  v  sťažených   podmienkach  pri  zásahu  alebo
v súvislosti  s ním  alebo pri  zisťovaní príčin  vzniku požiarov, v potrebnom   rozsahu  bezplatné   stravovanie,  ochranné   nápoje
a odpočinok. 

(2) Podrobnosti o   poskytovaní   bezplatného   stravovania, ochranných nápojov a odpočinku ustanoví ministerstvo v služobnom
predpise.

Odmena
(1) Príslušníkovi možno poskytovať odmenu
a) za kvalitné plnenie služobných  úloh a za vykonanie služobných úloh nad rozsah   činností vyplývajúcich z príslušného     služobného miesta,
b) za splnenie mimoriadnej  služobnej  úlohy   alebo  osobitne významnej  služobnej  úlohy,  alebo vopred určenej služobnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy (cieľová odmena),
c) pri  dosiahnutí 50  rokov veku  najviac v  sume jeho mesačného  služobného platu.

(1) Služobný  úrad je  povinný vopred  prerokovať s príslušným odborovým orgánom návrhy
a) rozhodnutí  vo veciach  vzniku, zmien  a skončenia  služobného pomeru,
b) služobných predpisov týkajúcich sa služobného pomeru,
c) opatrení na vytvorenie podmienok na riadne vykonávanie štátnej služby,
d) opatrení, ktoré sa týkajú väčšieho počtu príslušníkov,

Predmet kolektívneho vyjednávania
(2) Rokovať a uzatvárať kolektívnu dohodu môžu
a) za  príslušníkov zástupcovia  príslušného vyššieho odborového orgánu, ktorých   oprávnenie vyplýva   zo   stanov   alebo z vnútorných predpisov vyššej odborovej organizácie,

Ú	

17) zákon č. 119/1992  Zb.   o  cestovných   náhradách  v znení     neskorších predpisov.

	
Č: 4	4. Články 4 a 5 sa vypúšťajú;

				
Č: 5
	4. Články 4 a 5 sa vypúšťajú;

			

Č: 6
O 1

O 2

O 3

O 4

	Článok 6
1. Členské štáty zabezpečia, aby boli súdne a/alebo správne postupy vrátane zmierovacích postupov, ak sa považujú za vhodné na presadenie povinností podľa tejto smernice, dostupné všetkým osobám, ktoré sa považujú za ukrivdené, pretože sa pri nich neuplatnila zásada rovnosti zaobchádzania aj po skončení vzťahu, v ktorom sa uvádza, že prišlo k diskriminácii.

2. Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov také opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie reálnej a účinnej kompenzácie alebo nápravy, ako ustanovia členské štáty, strát a škôd, ktorú utrpela poškodená osoba ako výsledok diskriminácie v rozpore s článkom 3 odstrašujúcim a primeraným spôsobom k spôsobenej škode; takáto kompenzácia alebo náprava sa nesmie obmedziť stanovením hornej hranice vopred, okrem prípadov, kedy zamestnávateľ môže dokázať, že jediná spôsobená škoda, ktorú utrpel žiadateľ ako výsledok diskriminácie v zmysle tejto smernice, je odmietnutie vziať do úvahy jeho žiadosť o zamestnanie.

3. Členské štáty zabezpečia, aby sa združenia, organizácie alebo iné právne subjekty, ktoré majú v súlade s kritériami ustanovenými ich vnútroštátnym právom legitímny záujem zabezpečiť dodržiavanie ustanovení tejto smernice, mohli zúčastňovať buď v mene, alebo na podporu žalobcov s jeho alebo jej súhlasom na každom súdnom a/alebo správnom postupe stanovenom na presadenie povinností podľa tejto smernice.

4. Odseky 1 a 3 sa nedotýkajú vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa časových lehôt na podanie žaloby v súvislosti so zásadou rovnakého zaobchádzania.“;
	
N

	
zákon č.
365/2004 Z.z.

zákon č. 311/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

novela zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

	
§ 9
O 1

O 2

O 3

O 4

§ 41
O 5

O 6

P a)
P b)
P c)

P d)

P e)

O 8

O 9

§ 69
O 1
P g)

§ 154
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8

§ 154a
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8

O 9

O 10

O 11

§ 155

§ 156
O 1

O 2

O 3

O 4

§ 156a
O 1

O 2

§ 156b
O 1

§ 157

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

§ 158
O 1

O 2

§ 159
O 1

P a)

P b)

P c)

P d)

(1) Každý má podľa tohto zákona právo na rovnaké zaobchádzanie a ochranu pred diskrimináciou.

 (2) Každý  sa  môže  domáhať  svojich  práv  na  súde,  ak  sa domnieva,  že je  alebo bol  dotknutý na svojich právach, právom chránených záujmoch  alebo slobodách nedodržaním zásady rovnakého zaobchádzania.  Môže  sa  najmä  domáhať,  aby ten, kto nedodržal zásadu rovnakého  zaobchádzania, upustil od svojho  konania, ak je to  možné,  napravil  protiprávny  stav  alebo  poskytol primerané zadosťučinenie.

(3) Ak by  primerané zadosťučinenie nebolo  dostačujúce, najmä ak nedodržaním   zásady  rovnakého  zaobchádzania bola značným spôsobom znížená dôstojnosť, spoločenská vážnosť alebo spoločenské uplatnenie  poškodenej  osoby,  môže  sa  tá  domáhať  aj  náhrady nemajetkovej ujmy  v  peniazoch.  Sumu náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch  určí  súd  s  prihliadnutím na  závažnosť vzniknutej nemajetkovej  ujmy a  všetky okolnosti, za ktorých došlo k jej vzniku.

(4) Právo na  náhradu škody alebo  právo na inú  náhradu podľa osobitných predpisov 12) nie je týmto zákonom dotknuté.

Predzmluvné vzťahy
(5) Zamestnávateľ  môže od  fyzickej osoby,  ktorá sa uchádza o prvé zamestnanie,  vyžadovať len informácie, ktoré súvisia s prácou, ktorú má  vykonávať.  Zamestnávateľ  môže  od fyzickej osoby,  ktorá   už   bola   zamestnávaná, požadovať predloženie pracovného posudku a potvrdenia o zamestnaní.

(6) Zamestnávateľ   nesmie   vyžadovať   od   fyzickej   osoby informácie
a) o tehotenstve,
b) o rodinných pomeroch,
c) o bezúhonnosti s výnimkou, ak ide o prácu, pri ktorej sa podľa osobitného predpisu vyžaduje  bezúhonnosť, alebo ak požiadavku bezúhonnosti  vyžaduje povaha  práce, ktorú  má fyzická  osoba  vykonávať,  d) o politickej príslušnosti, odborovej    príslušnosti a náboženskej príslušnosti,
e) zrušené od 1.7.2003.

(8) Zamestnávateľ pri prijímaní fyzickej osoby do zamestnania nesmie porušiť  zásadu rovnakého zaobchádzania,  ak ide o  prístup
k zamestnaniu (§ 13 ods. 1 a 2).

(9) Ak zamestnávateľ pri  vzniku  pracovného  pomeru  poruší povinnosti ustanovené v odsekoch 5, 6  a 8, fyzická osoba má právo na primeranú peňažnú náhradu.

Základné práva a povinnosti príslušníka
(1) Príslušník má právo
g) podávať sťažnosti vo veciach  vykonávania  štátnej  služby služobnému úradu.

PRESKÚMANIE ROZHODNUTIA 
Odvolacie konanie
(1) Proti rozhodnutiu môže účastník konania podať odvolanie do 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia,  ak zákon neustanovuje  inak alebo ak sa účastník  konania  odvolania  písomne  alebo  ústne  do  zápisnice nevzdal.

(2) Ak účastník v dôsledku nesprávneho  poučenia alebo preto, že  nebol  poučený  vôbec,  podal  odvolanie  po  uplynutí  lehoty ustanovenej týmto zákonom, predpokladá sa, že ho podal včas, ak tak urobil najneskôr do troch mesiacov odo dňa, keď mu bolo rozhodnutie oznámené.

(3) Odvolací orgán  môže odpustiť zmeškanie lehoty,  ak k nemu došlo  zo závažných dôvodov a účastník konania o to požiada do 15 dní odo dňa, keď pominul dôvod  zmeškania,  a  zároveň  podá odvolanie.

(4) Účastník konania podáva odvolanie služobnému úradu, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal.

(5) Účastník konania  môže odvolanie vziať späť,  kým sa o ňom nerozhodlo.  Ak účastník  konania vzal  odvolanie späť,  nemôže znova  podať odvolanie.

(6) Včas podané odvolanie má odkladný účinok, ak tento zákon neustanovuje inak.

(7) Ak  to vyžaduje  naliehavý  všeobecný  záujem alebo  ak je nebezpečenstvo,  že  odkladom  výkonu  rozhodnutia  utrpí účastník konania alebo niekto iný nenahraditeľnú ujmu,  môže služobný orgán odkladný  účinok  vylúčiť;  naliehavosť  treba  riadne  odôvodniť. Odkladný účinok nemožno vylúčiť, ak tak ustanovuje osobitný zákon.

(8) Proti rozhodnutiu o vylúčení  odkladného účinku sa nemožno odvolať.

(1) Služobný orgán, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, upovedomí ostatných  účastníkov konania  o obsahu  podaného odvolania, vyzve ich,  aby sa k nemu vyjadrili a podľa potreby doplní konanie vykonaním novonavrhnutých dôkazov. 

(2) Služobný orgán,  ktorý  napadnuté  rozhodnutie vydal, môže o odvolaní sám rozhodnúť, ak odvolaniu  v plnom  rozsahu vyhovie a ak sa rozhodnutie netýka  iného účastníka konania ako odvolateľa alebo ak s tým ostatní účastníci konania súhlasia. Ak tak  neurobí, je povinný bez zbytočného odkladu,  najneskôr  však  do  30  dní  odo dňa doručenia odvolania, predložiť odvolanie spolu  s výsledkami doplneného konania a so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu. O tejto skutočnosti upovedomí  účastníka konania.

(3) Odvolacím orgánom je orgán najbližšie nadriadený služobnému orgánu, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal. Ustanovenie § 17 ods. 3 týmto nie je dotknuté.

(4) Odvolací orgán preskúma  napadnuté  rozhodnutie  v celom rozsahu; ak je to  nevyhnutné, doterajšie konanie doplní, prípadne zistené vady odstráni. Odvolací orgán je povinný rozhodnúť  o odvolaní najneskôr do  60 dní  odo dňa   doručenia odvolania prvostupňovému orgánu,  a to  po predchádzajúcom prerokovaní v poradnej odvolacej komisii. 

(5) Prerokovanie odvolania v poradnej odvolacej komisii podľa odseku 4 sa nevzťahuje na hlavnú lekársku komisiu. 

(6) Ak sú na to dôvody, odvolací orgán rozhodnutie zmení alebo zruší, inak odvolanie zamietne a rozhodnutie potvrdí. 

(7) Odvolací  orgán rozhodnutie  zruší a  vec vráti služobnému orgánu, ktorý rozhodnutie vydal, na nové  prerokovanie a rozhodnutie, ak je to vhodnejšie  najmä z dôvodu rýchlosti alebo hospodárnosti. Služobný orgán, ktorý  rozhodnutie vydal, je viazaný právnym názorom odvolacieho orgánu.

(8) Proti rozhodnutiu odvolacieho orgánu o odvolaní sa nemožno odvolať.

(9) Odvolací  orgán je  povinný preskúmať  i oneskorené  odvolanie z toho hľadiska, či neodôvodňuje  obnovu konania alebo zmenu alebo zrušenie rozhodnutia mimo odvolacieho konania.

(10)  Ustanovenia § 137 až 152a sa primerane vzťahujú aj na konanie o odvolaní.

(11) Podrobnosti o zložení, činnosti a hlasovaní poradnej odvolacej komisie ustanoví služobný predpis, ktorý vydá ministerstvo.

Rozklad
Proti rozhodnutiu ministra, ak nejde o rozhodnutie o odvolaní, možno podať rozklad. O rozklade rozhoduje minister na základe návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať. Na rozklad a konanie o ňom sa primerane vzťahujú ustanovenia o odvolaní.

Obnova konania
(1) Konanie možno obnoviť na návrh účastníka konania alebo z podnetu služobného orgánu, ak dodatočne vyjdú najavo nové skutočnosti alebo dôkazy, ktoré neboli účastníkovi konania alebo služobnému orgánu bez jeho viny v čase konania známe, nemohol ich uplatniť a ktoré mohli mať podstatný vplyv na rozhodnutie.

(2) Návrh na  obnovu konania sa  podáva do troch  mesiacov odo dňa, keď  sa účastník konania alebo služobný orgán dozvedel o dôvodoch obnovy konania,  najneskôr  však do troch   rokov  od  nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia. Zmeškanie lehoty nemožno odpustiť.

(3) Po  uplynutí  troch  rokov  od  právoplatnosti rozhodnutia možno podať návrh na obnovu  konania len vtedy, ak sa rozhodnutie dosiahlo trestným činom.

(4) V  návrhu na  obnovu  konania  treba uviesť  dôvody obnovy konania a skutočnosti svedčiace o tom, že návrh je podaný včas.

(1) Obnovu konania povolí na návrh účastníka konania alebo z vlastného podnetu služobný orgán, ktorý vo veci rozhodol v poslednom stupni.

(2) Proti rozhodnutiu o obnove konania možno podať odvolanie alebo rozklad.  Rozhodnutie o povolení obnovy konania má odkladný účinok, pokiaľ sa napadnuté rozhodnutie ešte nevykonalo. 

(1) Nové  konanie  vo  veci  uskutoční orgán, ktorého rozhodnutia sa dôvod obnovy  konania  týka;  ak sa dôvod obnovy konania  týka rozhodnutia orgánu uvedeného v § 138, ako aj odvolacieho orgánu, nové konanie uskutoční služobný orgán, ktorý konal v prvom stupni.  

(2) Novým rozhodnutím vo veci sa pôvodné rozhodnutie zrušuje.

(3) Proti novému  rozhodnutiu vo veci   sa možno podať odvolanie alebo rozklad.

Preskúmanie rozhodnutia mimo odvolacieho konania
(1) Rozhodnutie, ktoré je právoplatné, môže z vlastného alebo iného podnetu preskúmať odvolací orgán a ak ide o rozhodnutie ministra, minister na základe návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie. 

(2) Orgán uvedený v odseku 1 rozhodnutie zruší alebo zmení, ak bolo vydané v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Pri zrušení alebo zmene rozhodnutia dbá na to, aby práva nadobudnuté dobromyseľne boli čo najmenej dotknuté.

(3) Pri preskúmavaní  rozhodnutia vychádza orgán uvedený v odseku 1 z právneho   stavu a skutkových okolností  v čase vydania rozhodnutia. Nemôže  preto zrušiť alebo zmeniť  rozhodnutie, ak sa po jeho vydaní dodatočne zmenili rozhodujúce skutkové okolnosti, z ktorých pôvodné rozhodnutie vychádzalo.

(4) Právoplatné rozhodnutie možno zmeniť alebo zrušiť do troch rokov od   nadobudnutia právoplatnosti.

(5) Proti rozhodnutiu, ktorým sa zrušuje alebo mení rozhodnutie mimo odvolacieho konania, možno podať odvolanie alebo rozklad. Ak príslušný orgán oznámil, že začal preskúmavať rozhodnutie mimo odvolacieho konania, na preskúmanie a na rozhodnutie o odvolaní sa nevzťahuje lehota troch rokov uvedená v odseku 4.

Preskúmanie rozhodnutí súdom
(1) Právoplatné rozhodnutie vo veciach služobného pomeru podľa tohto zákona je preskúmateľné súdom. 27)

(2) Návrh na preskúmanie právoplatného rozhodnutia vo veciach služobného pomeru sa musí podať do jedného mesiaca odo dňa doručenia rozhodnutia odvolacieho orgánu. 

(1) Služobný  úrad je  povinný vopred  prerokovať s príslušným odborovým orgánom návrhy
a) rozhodnutí  vo veciach  vzniku, zmien  a skončenia  služobného    pomeru,
b) služobných predpisov týkajúcich sa služobného pomeru,
c) opatrení na vytvorenie podmienok na riadne vykonávanie štátnej služby,
d) opatrení, ktoré sa týkajú väčšieho počtu príslušníkov,
	
Ú

	

	

27) Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov

	
Č: 7	Článok 7
Členské štáty uvedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov také opatrenia, ktoré sú potrebné na ochranu zamestnancov vrátane zástupcov zamestnancov, stanovené vo vnútroštátnom práve a/alebo praxi, proti prepúšťaniu alebo inému  nepriaznivému zaobchádzaniu zo strany zamestnávateľa ako reakcie na sťažnosť v rámci podniku alebo na akékoľvek právne konanie zamerané na presadenie dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania.“;

	N	
zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.
	
§ 69
O 1
P g)

§ 159
O 1

P a)

P b)

P c)

P d)
	
Základné práva a povinnosti príslušníka
(1) Príslušník má právo
g) podávať sťažnosti vo veciach  vykonávania štátnej služby služobnému úradu.

(1) Služobný  úrad je  povinný vopred  prerokovať s príslušným odborovým orgánom návrhy
a) rozhodnutí  vo veciach  vzniku, zmien  a skončenia  služobného    pomeru,
b) služobných predpisov týkajúcich sa služobného pomeru,
c) opatrení na vytvorenie podmienok na riadne vykonávanie štátnej služby,
d) opatrení, ktoré sa týkajú väčšieho počtu príslušníkov,
	Ú			
Č 8

Č 8a
O 1

O 2

P a)

P b)

P c)

C 8b
O 1

O 2

O 3

O 4

Č 8c

Č 8d

Č 8e
O 1

O 2	Článok 8
Členské štáty sa postarajú o to, aby sa použili všetky primerané spôsoby, napríklad na pracovisku, na oboznámenie zamestnancov s predpismi prijatými na základe tejto smernice, ako aj s už platnými relevantnými predpismi.

Článok 8a
1. Členské štáty ustanovia a urobia potrebné opatrenia pre orgán alebo orgány na zabezpečenie, analýzu, monitorovanie a podporu rovnakého zaobchádzania všetkých osôb bez diskriminácie na základe pohlavia. Tieto orgány môžu tvoriť súčasť orgánov poverených na národnej úrovni obhajobou ľudských práv alebo ochranou práv jednotlivcov.

2. Členské štáty zabezpečia, aby kompetencie týchto orgánov zahŕňali:
a) bez toho, aby bolo dotknuté právo obetí a združení, organizácií alebo ostatných právnych subjektov uvedených v článku 6 ods. 3, poskytovanie nezávislú pomoc obetiam diskriminácie pri sledovaní ich sťažností o diskriminácii;
b) vykonávanie nezávislých zisťovaní týkajúcich sa diskriminácie;
c) zverejňovanie nezávislých správ a prípravu odporúčaní o akejkoľvek otázke súvisiacej s takouto diskrimináciou.

Článok 8b
1. Členské štáty v súlade s národnými tradíciami a praxou prijmú primerané opatrenia na podporu sociálneho dialógu medzi sociálnymi partnermi s úmyslom podporovať rovnaké zaobchádzanie vrátane monitorovania praxe na pracoviskách, kolektívnych dohôd, kódexov správania, výskumu alebo výmeny skúseností a dobrej praxe.

2. Ak je to v zhode s národnými tradíciami a praxou, členské štáty povzbudia sociálnych partnerov, bez toho, aby bola dotknutá ich autonómia, aby podporovali rovnosť medzi ženami a mužmi a aby uzavreli na príslušnej úrovni dohody stanovujúce antidiskriminačné pravidlá v oblastiach uvedených v článku 1, ktoré spadajú do rozsahu kolektívneho vyjednávania.
Tieto dohody rešpektujú minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici a príslušné vnútroštátne vykonávacie opatrenia.

3. Členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom, kolektívnymi dohodami alebo praxou povzbudia zamestnávateľov, aby systematicky a plánovite podporovali rovnaké zaobchádzanie pre mužov a ženy na pracovisku.

4. Na tento účel by sa mali zamestnávatelia povzbudiť k tomu, aby poskytli vo vhodných pravidelných intervaloch zamestnancom a/alebo ich zástupcom vhodné informácie o rovnakom zaobchádzaní s mužmi a ženami v podniku.
Tieto informácie môžu obsahovať štatistiky o podieloch mužov a žien na rôznych úrovniach organizácie a možné opatrenia na zlepšenie situácie v spolupráci so zástupcami zamestnancov.

Článok 8c
Členské štáty podporia dialóg s príslušnými mimovládnymi organizáciami, ktoré majú v súlade so svojím vnútroštátnym právom a praxou legitímny záujem o prínos k boju proti diskriminácii na základe pohlavia s úmyslom podporovať zásadu rovnakého zaobchádzania.

Článok 8d
Členské štáty ustanovia pravidlá o sankciách uplatňovaných pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania.
Sankcie, ktoré môžu obsahovať platbu kompenzácie obeti, musia byť účinné, primerané a odstrašujúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii najneskôr do 5. októbra 2005 a bezodkladne oznámia akékoľvek následné zmeny a doplnenia ovplyvňujúce dané ustanovenia.

Článok 8e
1. Členské štáty môžu zaviesť alebo uchovať ustanovenia, ktoré sú priaznivejšie na ochranu zásady rovnakého zaobchádzania než sú tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici.

2. Vykonanie tejto smernice za žiadnych okolností nevytvára základ na zníženie úrovne ochrany pred diskrimináciou, ktorú členské štáty už umožňujú v oblastiach pokrytých touto smernicou.“
	n.a.
	
zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.

zákon č. 315/2001 Z.z.
	
§ 72

P a)

P b)

§ 99

P a)

§ 189
O 2

P a)

	
Povinnosti nadriadeného
Okrem  plnenia  povinností  podľa  § 69  je  nadriadený  ďalej povinný

a) riadiť, organizovať, kontrolovať  vykonávanie štátnej  služby podriadených príslušníkov,
b) zabezpečovať, aby podriadení   príslušníci  mali požadované vedomosti, zručnosti,   schopnosti  a  fyzickú   zdatnosť  na    vykonávanie štátnej služby,

Služobný  úrad   utvára  príslušníkom  podmienky   na  riadne, bezpečné  a  hospodárne  vykonávanie  štátnej  služby; zabezpečuje najmä
a) všeobecne   záväzné   právne   predpisy,   služobné  predpisy, technické  normy a  informácie potrebné  na riadne vykonávanie     štátnej služby,

Predmet kolektívneho vyjednávania
 (2) Rokovať a uzatvárať kolektívnu dohodu môžu
a) za  príslušníkov zástupcovia  príslušného vyššieho odborového orgánu, ktorých   oprávnenie   vyplýva   zo   stanov   alebo  z vnútorných predpisov vyššej odborovej organizácie,
	Ú			
Č: 9
O: 1

O 2

O 3

	
1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 5. októbra 2005 alebo zabezpečia najneskôr do tohto dátumu, aby sociálni partneri zaviedli požadované ustanovenia prostredníctvom dohody. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, ktoré im v každom čase umožnia zaručiť výsledky stanovené v tejto smernici. Okamžite o tom informujú Komisiu.
Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich oficiálneho uverejnenia. Členské štáty určia, ako sa urobí tento odkaz.

2. Členské štáty oznámia Komisii do troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice všetky informácie potrebné na to, aby Komisia mohla zostaviť správu pre Európsky parlament a Radu o uplatňovaní tejto smernice.

3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 oznámia členské štáty Komisii každé štyri roky znenia zákonov, iných predpisov a správnych opatrení všetkých opatrení prijatých podľa článku 141 ods. 4 Zmluvy, ako aj správy o týchto opatreniach a ich vykonávaní. Na základe týchto informácií Komisia prijme a uverejní každé štyri roky správu stanovujúcu porovnávacie hodnotenie všetkých opatrení na základe vyhlásenia č. 28 priloženého k záverečnému aktu Amsterdamskej zmluvy.
	n. a.							
Č: 10	Táto smernica nadobúda účinnosť v deň uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
	n. a.							
Č: 11	Táto smernica je adresovaná členským štátom.
	n. a.