1.	Názov a vymedzenie dekontaminačného programu

Všeobecný popis

Ropné znečistenie dotknutého územia bolo zaregistrované v roku 1972, pri prieskume pre objekt dnešného Slovakopressu. Už vtedy bol ako zdroj znečistenia identifikovaná bývalá rafinéria APOLLO. Ide teda o starú ekologickú záťaž s dátumom jej vzniku 1944, ktorá bola výsledkom leteckého náletu spojeneckých vojsk v II. svetovej vojne.
Kontaminované územie zaberá juhovýchodnú časť  katastrálneho územia Bratislava I a k nej priľahlé časti katastrálneho územia Bratislava II. Je to územie priemyselnej zóny starej Bratislavy, kde prichádzalo k úniku škodlivín do zeme a nadväzne do podzemnej vody, ktorou bolo unášané v smere jej prúdenia.
	Nachádza sa na území bývalých a súčasných priemyselných a obchodných areálov a skladov Kabla, Apolky, Chemiky, ZSE, Gumonky, Matadoru, Tatragasu a mäsiarstva Orbán. Ohraničené je ulicami : Čulenova, Pribinova, Košická, Mlynské Nivy a Továrenská.
	Rozšírenie znečistenia prúdiacou podzemnou vodou siaha ďalej severovýchodným a východným smerom.
	Podstatná časť kontaminovaného územia je zastavaná priemyselnými a komerčnými budovami a objektmi. Pretínajú ho komunikácie Landererova, Chalupkova a Bottova. V jeho východnej časti je v súčasnosti nepoužívaná železnica, avšak prevažná časť železničných tratí, ktoré išli najmä do Apolky boli likvidované.
	Samotná rafinéria Apollo, ktorá v dôsledku bombardovania koncom II. svetovej vojny (pred viac ako 55. rokmi),  je hlavným zdrojom znečistenia podzemných vôd a zemín ropnými látkami, bola medzi ul. Bottova, Čulenova, Košická a Pribinova. Dnes je bývalý areál Apolky rozdelený Landererovou ulicou na dve časti - južnú, je to územie Presscentra a severnú, ktorá je z väčšej časti opustená a zahádzaná odpadkami - divoké nepovolené skládky najrozličnejšieho odpadu a zemín. Len popri Bottovej ulici sú sklady a objekty rôznych spoločností.
	Podzemné vody a zeminy znečisťovala aj Chemika. K znečisťovaniu podložia prichádzalo hlavne pri stáčaní chlórovaných uhľovodíkov zo železničných vozňov, našťastie značná časť kontaminovaných zemín z hĺbky územia bola počas výstavby obchodného domu Centrum Bottova vykopaná a odvezená na skládku nebezpečného odpadu v Zohore. Chemika v súčasnosti zabezpečuje sanáciu časti ňou spôsobeného znečistenia.
	Činnosťou v areáli Kablo tiež prišlo k znečisteniu podzemných vôd a zemín ftalátmi. Spoločnosť Kablo už dlhodobo zabezpečuje sanáciu podzemných vôd a zemín v jeho areáli. 
	Ďalším znečisťovateľom je Gumon a pravdepodobne aj ZSE - mazutovým hospodárstvom a prístav - hlavne ropnými látkami.
Z hľadiska ochrany prostredia možno povedať, že za obdobie viac ako 50 rokov prúdením podzemnej vody smerom na SV, V a JV sa rozšírila kontaminácia prostredia na cca 30 ha.
Tento problém treba chápať v širších súvislostiach. Dekontamináciou by sa v prvom rade eliminovalo znečistenie podložia, ale taktiež by sa prinavrátila trhová hodnota pozemkom, ktoré sa nachádzajú, nielen v postihnutej oblasti.
Údaje o zobjektivizovaní problematiky starej záťaže v oblasti bývalej rafinérie APOLLO sú prevzaté z dokumentácie „Projektu sanácie územia MOST KOŠICKÁ“ , ktorý vypracovala PIO KERAMOPROJEKT, a.s. Trenčín. Táto dokumentácia vzhľadom na závažnosť problematiky sa snažila postihnúť širšie územie než len koridor pripravovanej investície mostu, aby sa kvalitatívne a kvantitatívne mohlo určiť environmentálne zaťaženie počas výstavby a technický ako aj finančný dopad na toto dielo. 

Dekontaminačný program

 Širšie preddefinovaná požiadavka METRO a.s. pre zapracovanie vplyvov znečistenia celej oblasti, rôznymi potenciálnymi znečisťovateľmi, umožnila kvalifikovanejšie stanoviť východzie podklady do ďalšieho stupňa projektovej dokumentácie sanácie celého územia.
Taktiež bolo možné stanoviť kvalifikovaným odhadom očakávané náklady na celú oblasť z riešení návrhu spôsobu sanácie územia mostu a návrhu technológií dekontaminácie pôdy a podzemných vôd.
Odhad na sanáciu územia celej oblasti predstavuje náklady 412 mil. Sk.
Koncepcia pre ďalšie prieskumy a projekt sanácie celej oblasti bude vychádzať zo súčasných trendov a prijatých štandardov EU. Projekt bude spĺňať kritériá pre sanácie území so starými ekologickými záťažami v zmysle  posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa zákona SNR č. 127/1994 Z.z. (E.I.A.). Prikročí sa k „Rizikovej analýze“ z dôvodov vyrovnanej väzby opodstatnené technické riešenie a optimálne náklady, ktoré má a môže spoločnosť vynaložiť, vzhľadom na  pozadie prostredia územného celku.
Limity pozadia po dekontaminácií a ich schválenie vyplynú z rozhodnutia okresného úradu ŽP na zvolené technológie, vodoprávnym konaním, ktoré zabezpečí postupne v predprojektovej a projektovej dokumentácií METRO a.s. 
Výsledné rokovania s legislatívnymi orgánmi, schvaľujúcimi nakladať so vzniknutými odpadmi a ich manipuláciou počas a po dekontaminácie obstarávateľ zahrnie spolu s kritériami EÚ, ktoré sa majú v procese transformácie a predvstupových rokovaní transplantovať do zákonov a predpisov SR. 

2.	Realizátor projektu

Realizáciou projektu je poverená a.s. METRO Bratislava, ktorá pre daný projekt vykonáva inžiniersku činnosť, spojenú so zisťovaním historicko - technických a tejto starej záťaži, v zmysle zodpovedajúceho rozsahu a kvantity, očakávanej legislatívnej   environmentálnej úpravy.
Bola založená Magistrátom hlavného mesta Slovenska Bratislavy a Slovenskou republikou zastúpenou Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR v roku 1997, predovšetkým za účelom uskutočnenia dopravných stavieb na území mesta Bratislavy.
METRO a.s. začala realizovať stavbu MOST – Košická cez Dunaj v Bratislave úvodnými prípravnými prácami 1. stavby a je ako Investor celej investície v súčasnosti v procese medzinárodného tendra. 
Most Košická je v r. 2000 až 2003 hlavnou dopravnou stavbou tejto spoločnosti a po nej by mali nasledovať jednotlivé úseky METRA s ukončením okolo r. 2025 – 2030. Pre všetky tieto projekty bude spoločnosť vykonávať inžiniersku činnosť a to nachádza svoje vyjadrenie aj v jej nákladoch na činnosť i príjmoch.

3.	Financovanie projektu

Vláda SR na základe iniciatívneho návrhu primátora hlavného mesta SR Bratislavy prijala na svojom zasadnutí 10. mája 2000 uznesenie č. 315/2000 k „Návrhu riešenia aktuálnych problémov hlavného mesta SR Bratislavy“, v ktorom súhlasila s prísľubom štátnej záruky v roku 2000 za úvery na zabezpečenie  financovania stavby mosta Košická s nadväznými investíciami (križovatky Košická – prístavná, Košická – Mlynské Nivy, Košická – Miletičova).
Na základe záverov prijatých na rokovaní dňa 09.01.2001, za účasti Ministerstva financií SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií  SR, Hlavného mesta SR Bratislavy, vláda SR uznesením č. 241/2001 schválila model financovania verejnej práce „Most Košická“ z úverov so štátnou zárukou a to:
-        v objeme 1,8 mld. Sk (45,0 mil. EUR) poskytovaných EIB s najvyššou úrokovou   mierou LIBOR plus 0,1% p.a.
-	v objeme 0,6 mld. Sk ako krátkodobý úver od VÚB Bratislava, a.s. s úrokovou mierou 3-mesačný BRIBOR plus 0,69% p.a.

Tento krátkodobý úver je potrebný pre financovanie majetkovo právneho vysporiadania a prípravy staveniska.

Zostávajúci objem 1,8 mld. Sk do výšky 3,6 mld. Sk investičných nákladov diela bude vykrytý zo štátneho rozpočtu v rokoch 2002 – 2003. Z tohto objemu bude v roku 2002 kryté plnenie finančných záväzkov vyplývajúcich z krátkodobého úveru od Všeobecnej úverovej banky a.s.
Sanácia ekologickej záťaže pod koridorom mosta a priľahlých estakád  v danom území v objeme 117 962 500,-Sk bude financovaná z prostriedkov  vyčlenených uznesením vlády č. 241/2001 na realizáciu verejnej práce Most Košická.
		V priestore priemyselnej zóny starej Bratislavy, v ktorej  je vedená trasa verejnej práce „Most Košická“  sa nachádza rozsiahle znečistenie zemín a podzemných vôd s veľkým dopadom na ekológiu a zdravie.
		Správa hydrogeologického prieskumu (HGP) jednoznačne  poukazuje, že zistené znečistenie v danej oblasti má charakter „starej environmentálnej záťaže“, pochádzajúcej z bývalej rafinérie APOLLO, ktorú nie je možné v súčasnosti odstraňovať v zmysle ustanovení vyhlášky č. 23/1977 Zb.  Už v rokoch 1996 – 1997 bolo dokumentované havarijné znečistenie v areáloch Kablo, a.s. Bratislava a Chemika, a.s. Bratislava, ktoré  bolo čiastkovými sanačnými zásahmi odstraňované, ale  nakoľko boli financované z vlastných zdrojov neboli celoplošne realizované. Už v roku 1997 na zasadnutí pracovnej skupiny sa OÚ Bratislava I, ktorá riešila znečistenie vôd v uvedených  areáloch, bol prijatý záver, že je potrebné vykonať podrobný HGP v celom areáli bývalej rafinérie Apollo, na základe ktorej by sa pristúpilo k postupnej likvidácii ekologickej záťaže. Tento prieskum ani následné kroky sa pre nedostatok  finančných prostriedkov a pre „anonymitu územia“ neuskutočnili.
		Vzhľadom na uvedené skutočnosti stavebník Mostu Košická prejavil pri rokovaní s vrcholným orgánom životného prostredia ochotu riešiť vzniknutú situáciu komplexne, v širších súvislostiach s cieľom sanácie celého záťažou dotknutého územia za predpokladu vyčlenenia adekvátnych finančných prostriedkov so súhlasom vrcholových orgánov.  Tento návrh predpokladá efektívne a účelné vynaloženie finančných a verejných prostriedkov.  
	Doporučujeme preto zvážiť možnosť získania potrebných finančných  prostriedkov udelením štátnej záruky pre strednodobý úver od VÚB Bratislava, a.s. v objeme 412 mil. Sk s úrokovou mierou 3 mesačný, 6 mesačný, resp. 12 mesačný BRIBOR + odchýlka 0,80 % p.a.  
		Takto získané finančné prostriedky  na likvidáciu „starej environmentálnej záťaže“ umožňujú účasť samostatných špecializovaných kapacít na jej odstraňovaní a samostatnú realizáciu zakladania Mostu Košická vybraným zhotoviteľom.
		Vzhľadom  na súčasný stav prípravy realizácie stavby je to optimálny spôsob minimalizovať posun začatia výstavby oproti pôvodnému termínu.

4.	Prínosy projektu 

Projekt bude mať za úlohu:

V predprojektovej a projektovej fáze

•	Vykonať inžiniersko-geologický a hydrogeologický prieskum celej oblasti aj na pozemkoch tretích strán
•	Prieskum hodnôt pozadia územia pre účely stanovenia limitov reziduálnych hodnôt horninového podložia a podzemných vôd
•	Doriešenie s legislatívnymi orgánmi, schválenie limitných hodnôt  s perspektívnym výhľadom na novelizáciu zákonov a zosúlaďovania s kritériami EU, ktoré sa majú v procese transformácie a predvstupových rokovaní transplantovať do zákonov a predpisov SR. 

Ako zásadný prínos projektu bude vyriešenie a odstránenie vyše 50 ročnej environmentálnej záťaže. 
Tento projekt v zmysle horeuvedeného môže byť ako pilotný projekt riešenia starej záťaže v spektre dekontaminácie nielen ropných látok, ale aj ďalších polutantov, ktoré sú vysoko toxické a karcinogénne. 
Ekonomické prínosy možno vidieť v tom , že bude zhodnotené územie pre pripravovanú urbanizáciu a výstavbu tejto architektonickej zóny.