Dôvodová správa
I. Všeobecná časť
	
	Návrh zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov je pripravený na základe záverov z rokovania vlády SR dňa 20. augusta 2003 k bodu 52 k uzneseniu vlády Slovenskej republiky č. 771/2003 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V príslušnom zázname z rokovania vlády SR sa uvádza úloha predložiť na rokovanie úpravu spoplatnenia vysokoškolského štúdia (ide najmä o školné, štipendiá, pôžičky). Úloha vyplynula zo situácie, že vláda navrhla vypustiť z vtedy predloženého návrhu zákona ustanovenia týkajúce sa spoplatnenia štúdia a návrhy s ostatnými ustanoveniami vzhľadom na ich potrebnosť predložiť na ďalšie legislatívne pokračovanie. Príslušný návrh novely vysokoškolského zákona je publikovaný pod č. 528/2003 Z. z. 

	Návrh zákona vychádza z Programového vyhlásenia vlády SR, v ktorom sa uvádza, že zlepšenie v oblasti financovania vláda zabezpečí aktívnym vytváraním podmienok pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva, vrátane zavedenia príspevkov študentov na náklady spojené so štúdiom v jeho dennej a externej forme.
	
Cieľom predkladaného návrhu novely zákona je zabezpečenie prístupu ku kvalitnému vysokoškolskému vzdelávaniu každému, kto preukáže schopnosť študovať bez ohľadu na okamžitú finančnú situáciu rodiny alebo samotného študenta v čase nástupu alebo počas trvania štúdia a motivácia študentov k zodpovednému prístupu k štúdiu.

Dosiahnutie takto definovaného cieľa si vyžaduje zvýšenie kapacity vysokých škôl oproti dnešnému stavu a vyšší objem vynakladaných financií na jedného študenta. Potreba zvyšovania kapacity je v obmedzenej miere motivovaná rastom záujmu o štúdium, najmä však potrebou poskytovať plnohodnotné vzdelávanie vo všetkých formách štúdia. Kapacitu VŠ tu teda chápeme nie ako fyzický počet študentov v terciárnom štúdiu, ale ako schopnosť VŠ poskytnúť vzdelanie na istej úrovni kvality študentom v dennom štúdiu alebo externým študentom prepočítaným na zodpovedajúci ekvivalent denných študentov. 

Tvrdenie o potrebe zvýšenia kapacity VŠ je založené na piatich faktoch:
o	súčasná štátna dotácia na vysokoškolské vzdelávanie na jedného študenta nepostačuje na poskytovanie kvalitného vzdelávania, pretože nezohľadňuje potreby moderného vysokého školstva z hľadiska prístrojového, informačného a výskumného, a to aj napriek jej výraznému zvýšeniu v ostatných rokoch (22% reálne zvýšenie v rokoch 2000-2003),
o	skúsenosti zo zahraničia poukazujú na nepriaznivé redistribučné účinky plošnej dotácie vysokoškolského vzdelávania, ktorého účastníkmi sú najmä príslušníci vyšších a stredných vrstiev, zatiaľ čo náklady znášajú všetci daňovníci,
o	samotný demografický pokles nestačí ani v najbližších rokoch na dosiahnutie rovnováhy v rámci trhu vysokoškolského vzdelávania,
o	29% dnešných študentov študuje v rámci externého štúdia študijné programy zväčša výrazne subštandardnej kvality (vrátane veľkého počtu študentov, ktorí neštudujú popri zamestnaní, ale sa po získaní maturity nedostali na denné štúdium). Nekvalita nevyplýva z faktu, že ide o externé (teda nie denné) štúdium, ale z faktu, že prevažná väčšina takýchto programov ponúkaných na Slovensku predstavuje len výrazne „zriedenú“ formu denného štúdia – zriedenú nielen nízkym počtom hodín kontaktnej výučby bez náhrady inou formou vzdelávania, ale aj nízkymi nárokmi kladenými na skúškach a pri absolvovaní štúdia. Rovnocenné vzdelávanie pre týchto študentov (a ich nástupcov) vyžaduje rozšírenie existujúcich vzdelávacích kapacít na vysokých školách, ktoré toto vzdelávanie poskytujú a je v princípe nepodstatné, či toto rozšírenie bude dosiahnuté zvýšením kvality externého štúdia alebo presmerovaním týchto skupín študentov na denné štúdium,
o	vzhľadom na pokračujúcu reštrukturalizáciu trhu práce aj dopytu študentov po konkrétnych odboroch vysokoškolského vzdelávania možno očakávať, že nevyhnutné hrubé rozšírenie kapacít (počet novovytvorených študijných miest) bude výrazne vyššie ako čisté rozšírenie týchto kapacít (počet novovytvorených študijných miest mínus počet miest, o ktoré sa zredukujú odbory s nízkym dopytom) vynútené predchádzajúcimi faktormi.

	Návrh tohto zákona v článku I, v ktorom je návrh zákona o študentských pôžičkách, upravuje predovšetkým poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl z prostriedkov študentského pôžičkového fondu na krytie nákladov spojených s platením školného. Navrhuje sa, aby Čl. I nadobudol účinnosť 1. júna 2004. Po schválení zákona ministerstvo založí právnickú osobu (neziskovú organizáciu), ktorá bude od 1. júla 2004 správcom. Na túto právnickú osobu prejdú práva a povinnosti zo Študentského pôžičkového fondu, ktorý bol zriadený zákonom č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v znení neskorších predpisov.  V článku II, v ktorom je návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa upravujú predovšetkým ustanovenia o školnom za vysokoškolské štúdium a sociálna podpora študentov a sociálne služby spojené so štúdiom (najrozsiahlejšiu časť tvoria ustanovenia o sociálnom štipendiu). Zvyšnú časť článku II tvoria najmä návrhy ustanovení legislatívnotechnického charakteru, ktoré nadväzujú na schválenú novelu vysokoškolského zákona, a ktoré najmä upravujú číselné odkazy na tie ustanovenia v texte zákona, ktoré sa v citovanej novele na základe presunov a doplnení  ustanovení odsekov prečísľovali. V článku III je novela ustanovenia zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie vykonateľnosti navrhovaného zákona o študentských pôžičkách. V článku IV sa zabezpečuje vydanie úplného znenia zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktoré je potrebné v záujme prehľadnosti pri jeho uplatňovaní.
	
	Návrh oproti súčasnému stavu prináša viaceré zmeny: Upravuje účel pôžičky (krytie nákladov spojených s platením školného), jej výšku (viaže sa na výšku školného), úroky, lehoty splatnosti, podmienky jej čerpania a pod. Vytvára podmienky na možnosti prevzatia záväzkov iným dlžníkom, a to aj štátom (možnosť vyhlásiť vládny program splácania pôžičiek pre určené skupiny dlžníkov, a to najmä pre osoby vykonávajúce práce vo verejnom záujme a i.). Ďalej návrh vytvára priestor na spolupodieľanie sa študentov na nákladoch na štúdium prostredníctvom úhrady školného, ktoré zvýši ich pocit zodpovednosti za výsledky štúdia v nárokoch na seba aj na kvalitu vzdelávania a bude znamenať aj určitý finančný prínos pre vysoké školstvo. Náklady na školné sú vyvážené okrem možností čerpania pôžičiek z pôžičkového fondu a štipendií z vlastných zdrojov vysokej školy systémom sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom, osobitne so systémom sociálnych štipendií viazaným na priemerné náklady študenta a na príjem spoločne posudzovaných osôb. 

Významnou výhodou pôžičkového systému zabezpečovaného verejnou inštitúciou je práve citlivosť splátok na vývoj príjmu dlžníka, ako aj existencia jednej spoločnej rizikovo diverzifikovanej skupiny dlžníkov (na rozdiel od modelu so zapojením komerčných bánk, ktoré by odčerpali len bonitných klientov a štát by bol povinný poskytovať úvery, i keď drahšie, rizikovejším klientom). 

Nasledujúca tabuľka predstavuje príklad možných priemerných mesačných splátok pri rôznych výškach priemerného školného, dĺžkach splatnosti a úrokových sadzbách, ak si študent splácanie odloží na obdobie po skončení štúdia. Ukazuje, že mesačné splátky by nemali predstavovať významné bremeno. Zahraničné štúdie uvádzajú, že splátky nad 18% bežného príjmu predstavujú nezvládnuteľné bremeno, v Slovenskej republike navrhujeme ako horný limit 10%, pričom ak príjem nedosahuje výšku minimálnej mzdy, stanoví sa nulová splátka. V žiadnom prípade nepresiahne implicitná daň na dodatočný príjem jednotlivca z titulu splácania pôžičky mieru 100%.

Tabuľka 1: Priemerné mesačné splátky úveru
 	5ročné štúdium		 	 	
 	ročné školné	8000	11000	14000	
 	počet rokov splácania	10	10	10	
4%	mesačná splátka	457 Sk	629 Sk	800 Sk	
5%	mesačná splátka	494 Sk	679 Sk	864 Sk	
6%	mesačná splátka	533 Sk	733 Sk	933 Sk	
7%	mesačná splátka	575 Sk	791 Sk	1 007 Sk	
 	5ročné štúdium	 	 	 	
 	ročné školné	8000	11000	14000	
 	počet rokov splácania	15	15	15	
4%	mesačná splátka	334 Sk	459 Sk	585 Sk	
5%	mesačná splátka	368 Sk	506 Sk	645 Sk	
6%	mesačná splátka	405 Sk	557 Sk	709 Sk	
7%	mesačná splátka	445 Sk	612 Sk	780 Sk	

Podľa súčasného znenia zákona sa sociálna podpora študentov realizuje cez sociálne štipendiá a dotáciu ubytovacích a stravovacích služieb v študentských domovoch. Študent denného štúdia má nárok na sociálne štipendium v diferencovanej výške v závislosti od výšky príjmu na osobu v rámci okruhu spoločne posudzovaných osôb. Zároveň sa priame náklady študenta súvisiace so štúdiom znižujú o výšku štátnej dotácie, ak je študent ubytovaný v zariadení, ktoré dostáva štátnu dotáciu. Sociálne štipendium v súčasnom systéme poberá necelých 8 percent študentov dennej formy štúdia. Maximálna výška sociálneho štipendia predstavuje 2 000 Sk. Priemerná výška poskytnutých štipendií predstavovala v roku 2002 približne 1 700 Sk. V roku 2002 bolo v dotovaných študentských domovoch ubytovaných 47 percent študentov denného štúdia, ktorých je približne 100 000. Priemerná výška dotácie na jedného ubytovaného študenta dosahovala 990 Sk mesačne. Maximálna suma podpory zo strany štátu sa teda pohybuje v blízkosti 3 000 Sk. Treba však poznamenať, že prideľovanie ubytovania sa deje na základe kritérií, ktoré nie nutne zabezpečujú ubytovanie sociálne odkázaným študentom. Systém je tak z hľadiska redistribúcie netransparentný a neefektívny. Navyše, nie je v systéme zabudovaná motivácia k zvyšovaniu efektívnosti a kvality poskytovania ubytovacích služieb študentskými domovmi.

Navrhovaný systém sociálnych štipendií má výrazne zvýšiť výšku podpory študentov zo sociálne slabšieho zázemia, výrazne zvýšiť celkový podiel študentov poberajúcich sociálne štipendium a  zvýšiť adresnosť a transparentnosť systému lepším prerozdelením zdrojov vyčlenených na rovnaký účel v predchádzajúcom období. Očakáva sa aj oživenie trhu s ubytovacími službami, v dôsledku čoho by mal vzniknúť tlak na efektívnosť poskytovania ubytovacích služieb študentskými domovmi s priaznivým dopadom na cenu ubytovacích služieb.

Sociálne štipendiá sa v novele navrhujú riešiť nasledovne: zavádza sa pojem „priemerné náklady študenta denného štúdia súvisiace so štúdiom“, za ktoré sa pre študenta študujúceho do vzdialenosti 30 km od svojho bydliska pokladá suma životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (v súčasnosti je to 4 210 Sk) a pre študentov študujúcich vo väčšej vzdialenosti od svojho bydliska 1,2 násobok tejto sumy (5 052 Sk). Pri posudzovaní nároku na sociálne štipendium pre konkrétneho študenta sa určí suma životného minima pre osoby spoločne posudzované so študentom (teda pre jeho rodinu). Ak skutočný príjem týchto spoločne posudzovaných osôb a študenta nedosiahol toto životné minimum, študent má nárok na sociálne štipendium v plnej výške priemerných nákladov (teda 4 210 Sk resp. 5 052 Sk). Ak skutočný príjem túto hranicu presahuje, za každú korunu prebytku príjmu nad minimom sa štipendium znižuje o hodnotu tzv. príjmového koeficientu, ktorým je číslo menšie alebo rovné 1. Zavedenie príjmového koeficientu má za cieľ znížiť demotivačné účinky sociálneho štipendia na snahu rodiny o zvyšovanie svojich príjmov. Čím nižší je príjmový koeficient, tým väčší okruh študentov bude mať nárok na sociálne štipendiá. Predpokladá sa nastavenie príjmového koeficientu na úroveň, pri ktorej by sociálne štipendium poberalo približne 30 % študentov denného štúdia.

Ďalej novela obsahuje legislatívnotechnické úpravy odkazov ustanovení vyplývajúcich zo zmien, ktoré priniesla novela vysokoškolského zákona č. 528/2002 Z. z.. 

	Návrh zákona pozitívne ovplyvňuje celkovú finančnú situáciu verejných vysokých škôl. 
	Návrh zákona nemá environmentálny vplyv a ani priamy vplyv na zamestnanosť.

	Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými právnymi predpismi Slovenskej republiky. Nie je v rozpore so žiadnymi medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI

návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:

 	Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona:

Návrh zákona o študentských pôžičkách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám     
    a Európskej únii:

a)	Problematika návrhu zákona nie je prioritou podľa Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Prípravy asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie (Biela Kniha) a ani podľa screeningu.
Návrh zákona sa predkladá podľa Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2004.

b)	bezpredmetné.

4. Problematika návrhu zákona:
a)	 
b) nie je upravená
c)
d) nie je upravená

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné  vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu zákona s právom ES/EÚ. 

6. Gestor:

	bezpredmetné.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:
	
Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili zahraniční experti.

II. Osobitná časť

K čl. I

K § 1 a 2

	Návrh zákona upravuje poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl na krytie nákladov na školné platené za štúdia na vysokej škole. Účelové zdroje určené na tento účel tvoria študentský pôžičkový fond.

K § 3

	Návrh predpokladá, že zdrojmi študentského pôžičkového fondu, ktoré možno použiť len na poskytovanie pôžičiek, budú peňažné prostriedky poskytnuté zo štátneho rozpočtu, splátky poskytnutých pôžičiek a úroky z týchto pôžičiek, pričom návrh počíta aj so situáciou, že zdrojmi fondu budú aj splátky z pôžičiek poskytnutých podľa doterajších právnych predpisov, peňažné prostriedky získané z darov a príspevkov, úroky z prostriedkov fondu uložených v banke, príjmy zo zmluvných sankcií ako aj príjmy z poplatkov a náhrad podľa zmluvných podmienok. Finančné prostriedky fondu budú uložené na osobitnom účte ministerstva v súlade so zákonom č.291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici.

K § 4

	Návrh zákona zveruje správu fondu právnickej osobe založenej štátom podľa zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby.  Správa sa uskutočňuje na základe zmluvy o správe fondu uzavretej medzi MŠ SR a touto právnickou osobou. Pred uzavretím zmluvy o správe fondu je potrebné vyjadrenie Ministerstva financií SR. Návrh zákona vymedzuje náležitosti zmluvy o správe fondu. Všeobecné obchodné podmienky pre poskytovanie pôžičiek študentom vydáva správca po schválení MF SR. Náklady na správu fondu sa uhrádzajú zo štátneho rozpočtu. Kontrolu  správy fondu kontroluje dozorná rada, ktorej členov vymenúva minister školstva. Má troch členov, z nich jedného  navrhuje Študentská rada vysokých škôl.  

K § 5

	Návrh zákona špecifikuje podmienky, za ktorých možno získať pôžičku.

K § 6

	Návrh zákona upravuje spôsob a termín podávania žiadostí o poskytnutie pôžičky. Je v súlade so zákonom na ochranu osobných údajov.

K § 7

	Cieľom tohto ustanovenia je vymedzenie obsahu a podmienok platnosti zmluvy o pôžičke vrátane identifikačných a osobných údajov.

K § 8

	Návrh zákona ustanovuje výšku pôžičky a obdobie, na ktoré pôžičku možno poskytnúť.

K § 9

	Návrh zákona určuje spôsob  ustanovenia úrokovej sadzby v prípade pôžičky ako pevnú alebo pohyblivú s presným vymedzením momentu jej zmeny z pevnej na pohyblivú, ako aj zabezpečenie poskytnutej pôžičky ručiteľom.

K § 10

	Návrh predpokladá aj ustanovenie výšky a mechanizmu určenia mesačnej splátky pôžičky, ako aj podmienky pre jej stanovenie. 

K § 11

	Navrhované ustanovenie upravuje práva a povinnosti dlžníka vrátane lehoty splatnosti pôžičky.

K § 12

	Cieľom tohto ustanovenia je zavedenie možnosti prevzatia dlhu dlžníka voči fondu inou osobou na základe vzájomnej dohody medzi správcom fondu a osobou, ktorá má záväzky prevziať. Ide tu o prevzatie dlhu podľa § 531 ods. 2 Občianskeho zákonníka. Prevzatím dlhu nový dlžník preberá dlh vedľa pôvodného dlžníka, nie namiesto neho. Ide o tzv. kumulatívnu intercesiu, pri ktorej k pôvodnému dlžníkovi pristupuje nový dlžník. Veriteľ môže požadovať splnenie od ktoréhokoľvek dlžníka.

	Návrh zákona pritom predpokladá aj uplatnenie vládneho programu vlády Slovenskej republiky v prípade splácania pôžičiek určenými skupinami dlžníkov.

K § 13

	Návrh umožňuje aj dodatočné zvýšenie pôžičky, ak sú splnené podmienky na jej poskytnutie, a to uzavretím dodatku k zmluve o pôžičke.

K § 14

	Umožňuje sa postúpiť pohľadávky vzniknuté z poskytovania pôžičiek tretím osobám.

K § 15

	Návrh zákona predpokladá, že výkon dohľadu nad správou fondu bude vykonávať Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Ministerstvo školstva Slovenskej republiky.

K § 16

 	Týmto ustanovením sa zrušuje Študentský pôžičkový fond, ktorý bol zriadený zákomom č. 200/1997 Z. z.

K § 17

	Ustanovuje sa prechod majetku, práv a povinností zo zmlúv o pôžičkách, z pracovno – právnych vzťahov a z iných záväzkových vzťahov z doterajšieho zrušovaného Študentského pôžičkového fondu. Keďže v súčasnosti sa študuje na vysokých školách v SR aj v študijných odboroch podľa doterajších predpisov, je potrebné upraviť, že termín „študijný program“ uvedený v § 6 ods. 3 písm. b) sa vzťahuje aj na „študijný odbor“.

K § 18

	Týmto ustanovením sa zrušuje zákon č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v znení neskorších predpisov 

K čl. II
K bodu 1
Predĺženie termínu ustanovenia akademických orgánov na novozriadenej verejnej vysokej škole zo 6 mesiacov na 12 si vynucuje prax, lebo doterajšie obdobie je nepostačujúce (Ak je napr. verejná vysoká škola zriadená k 1. januáru s vyučujúcimi uzatvára pracovný pomer až k 1. septembru.) Ide o určenie hornej hranice lehoty. Keďže štatutárny orgán novozriadenej vysokej školy musí zabezpečiť všetky práce pripravujúce činnosť novej verejnej vysokej školy v období, keď ešte nie sú ustanovené orgány akademickej samosprávy, musí mať kompetencie rozhodovať aj vo veciach, v ktorých podľa zákona na verejnej vysokej škole je potrebný súhlas alebo vyjadrenie akademických orgánov. Štatutárny orgán tak bude rozhodovať aj bez tohto súhlasu alebo vyjadrenia, avšak zodpovedá sa z celého rozsahu činností ministrovi školstva, ktorý ho výkonom tejto funkcie poveril. 

K bodu 2
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na § 40 ods. 2 zákona č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.), z ktorého vyplýva, že študentská časť akademického senátu navrhuje na vymenovanie ministrovi jedného člena správnej rady.

K bodu 3
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na § 102 ods. 2 a ods. 3 zákona č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.), v ktorom sa uskutočnili presuny ustanovení odsekov, na základe ktorých je potrebné upraviť aj odkazy na ne. 

K bodom 4, 5, 6, 12, 13, 37
Ide o legislatívnotechnickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novela zákona č. 131/2002 Z. z.), kde v § 76 novely došlo k vypusteniu termínu „habilitácia“ a k jeho nahradeniu inými slovami zodpovedajúcimi reálnej situácii. Navrhované zmeny primeraným spôsobom upravujú vypustenie a nahradenie termínu „habilitácia“ aj v ostatných ustanoveniach, kde sa vyskytuje.

K bodom 7, 10
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na novelizáciu tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne. 

K bodom 8, 9
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.) a novelu ustanovení uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodom 11, 14, 16, 18, 20, 23, 25, 26, 30
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.). Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodu 15
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.) - odstránenie chyby. Ide o doplnenie pôvodného odseku v zákone č. 131/2002 Z. z., ktorý bol omylom vypustený  v zákone č. 528/2003 Z. z. (novela zákona 131/2002 Z. z.). Omyl nastal tým, že v NR SR sa na základe pozmeňovacieho návrhu vypustil navrhovaný bod o prevode poľnohospodárskej pôdy do vlastníctva verejnej vysokej školy, ktorým sa v skutočnosti aj právne zachoval pôvodný stav, avšak pozmeňovací návrh súčasne neobsahoval aj vypustenie bodu o vypustení pôvodného odseku o zachovaní nájomného vzťahu. 

K bodom 17, 19, 39
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na novelizáciu tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uskutočnenú v tomto článku. Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodom 21, 22
Prax potvrdila, že lehota 6 mesiacov na celý proces konania (aj po odpočítaní prípadného  prerušenia konania), je nesplniteľná. Problém je jednak v základnej dĺžke lehoty na vyjadrenie vlády, keďže v 6 mesiacoch je zahrnuté aj 5 mesačná lehota na vyjadrenie Akreditačnej komisie,  ktorá začína plynúť až od obdržania úplných podkladov(doplnení, spresnení a pod.), a za 1 mesiac nie je možné zvládnuť na úrovni MŠ SR všetky ostatné úkony pred odovzdaním žiadosti Akreditačnej komisii ako aj po doručení vyjadrenia komisie (napr. zaevidovanie, posúdenie, odoslanie žiadosti a podkladov komisii, potom vypracovanie materiálu k štátnemu súhlasu na rokovanie vlády SR, jeho vnútorné a medzirezortné pripomienkovanie, doručenie do vlády SR, jeho zaradenie na rokovanie vlády SR a pod.). Doteraz trvá proces od prijatia žiadosti na MŠ SR do udelenia štátneho súhlasu minimálne jeden rok a niekoľko týždňov, resp. mesiacov. 
Zákonom stanovená lehota na vyjadrenie Akreditačnej komisie v trvaní 5 mesiacov je minimálna, a vzhľadom na množstvo práce, ktorou je komisia zavalená, jej neumožňuje vo väčšine prípadov dodržať túto lehotu (ide najmä o súčasné a najbližšie obdobie, kedy musí komisia uskutočniť množstvo práce súvisiace s transformáciou študijných odborov na študijné programy ako aj vzhľadom na množstvo žiadostí o zriadenie súkromných vysokých škôl). Preto sa navrhuje ešte možnosť predĺženia lehoty na rozhodnutie vlády, a to najviac o 3 mesiace. 
Navrhované predĺženie lehôt sa považuje za minimálne.

K bodu 24. 
Ide o upresnenie textu.

K bodom  27, 28
V nadväznosti na novelizáciu ustanovení § 92 zákona č. 131/2002 Z. z. v tomto článku je nezaplatenie školného oprávneným dôvodom na vylúčenie zo štúdia, na základe ktorého sa študentovi skončí štúdium. V bode 28 treba uskutočniť legislatívnotechnické zmeny na základe vloženia textu v novom písmene.

K bodu 29
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené.

K bodu 31
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené. Zákon teraz uvádza základné údaje, ktoré sú na diplome, s určitou možnosťou vysokej školy rozšíriť ich v rozsahu § 73. Je v kompetencii vysokej školy rozsah ich uplatnenia (napr. dátum a miesto narodenia sa na mnohých diplomoch svetových univerzít neuvádzajú). Ochrana sa zabezpečuje napr. matričným číslom.

K bodu 32
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov odkazom na § 73, kde sú uvedené.

K bodu 33
V nadväznosti na nové ustanovenia o sociálnych štipendiách v tretej hlave v tomto článku je potrebné rozšíriť aj povinnosti študenta pravdivo a v primeranej lehote preukázať zmeny v rozhodujúcich skutočnostiach, ktoré majú vplyv na nároky na toto štipendium. 

K bodu 34
Dopĺňa sa v súlade s uplatnením zákona č. 428/2002 Z. z. na ochranu osobných údajov vymedzením údajov. Dátum narodenia sa vzťahuje aj na občanov SR, nielen na cudzincov.

K bodu 35
Súčasťou dotácií vysokým školám nie sú náklady na úkony spojené s habilitačným alebo vymenúvacím konaním (napr. náklady na oponentské posudky,.....) a vysokým školám vznikajú reálne náklady, ktoré sa doteraz snažili pokryť právne neupravenými spôsobmi. 

K bodu 36
Táto kompetencia sa upravuje Akreditačnej komisii preto, aby pobočka zahraničnej vysokej školy mohla svojim študijným programom prineseným zo zahraničia uplatniť svoje know-how, teda uplatniť v SR práve to, čo ju odlišuje od vysokých škôl v SR, samozrejme bez ujmy na kvalite.
.
K bodu 38
Ide o upresnenie znenia vzhľadom na zmeny ustanovení týkajúcich sa sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom. 

K bodom  40, 42, 43
Ide o doplnenie a príslušnú zmenu ustanovení § 92, ktorý upravuje školné a poplatky spojené so štúdiom na verejnej vysokej škole, v súvislosti so zavedením školného vo všetkých stupňoch a formách vysokoškolského štúdia. Školné platí študent v rámci štandardnej dĺžky štúdia v  rozpätí od polovice základu až po jeho trojnásobok, po prekročení štandardnej dĺžky štúdia sa horná hranica školného posúva na päťnásobok základu. Výška základu pre akademický rok 2004/2005 je 7 300 Sk. Školné určuje rektor v závislosti od študijného programu, formy štúdia a akademického roku. Školné neplatia tí študenti vojenských vysokých škôl, ktorí vykonávajú vojenskú službu ako ani tí študenti policajných vysokých škôl, ktorí sú v služobnom pomere.  
Ustanovenia upravujú výšku školného študentov doktorandského štúdia osobitne. Ďalej sa upravuje, kde sa má upraviť forma a splatnosť školného, možnosť odložiť splatnosť školného v nadväznosti na zdravotnú a sociálnu situáciu študenta. Dôležité je, že 25 % výnosov zo školného (okrem školného od doktorandov a zahraničných študentov) použije verejná vysoká škola na štipendiá alebo pôžičky. Upravuje sa splatnosť školného, následky jeho neuhradenia, úhradu školného v prípade prerušenia štúdia. Nezaplatenie školného v stanovenom termíne môže byť dôvodom na vylúčenie zo štúdia. Ak sa vysoká škola rozhodne tolerovať neplatenie školného a študenta nevylúči, nesmie mu vydať po skončení štúdia diplom, kým neuhradí celú čiastku za školné.

K bodu 41
Ide o dosiahnutie súladu znenia § 92 ods. 10 s § 106 ods. 2 písm. a) zákona.

K bodu 44
Obsahuje nové znenie tretej hlavy desiatej časti zákona č. 131/2002 Z. z. Nadpis oproti pôvodnému je nový a vystihuje určitú zmenu prístupu. Ustanovenia § 95 až 101 podrobne upravujú problematiku sociálneho štipendia (doteraz to upravuje len vyhláška, čo je v rozpore s Ústavou SR, lebo tá stanovuje aj práva a povinnosti, ktoré majú byť predmetom zákona).  
K § 94
Doteraz sa do sociálnej podpory študentov zahŕňali okrem štipendií a pôžičiek aj ubytovacie a stravovacie služby. Tie už patria k sociálnym službám. Každý študent, ak spĺňa podmienky, má právo sa o ne uchádzať. 
K § 95
Upravuje nárok na sociálne štipendium (z neho vyplýva, že nárok má aj ten, kto nie je občanom SR, ale má trvalý pobyt na území SR a samozrejme, ak spĺňa ostatné podmienky). 
K § 95 ods. 1 písm. c):
A.	Študent, ktorý má trvalé bydlisko v sídle vysokej školy alebo v mieste, ktoré je vzdialené od sídla vysokej školy menej než 30 km, má nárok na sociálne štipendium, ak platí nasledovný matematický vzťah: 
PNŠdo 30 km  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)  >  0
LEGENDA:
PNŠdo 30 km   = priemerné náklady študenta súvisiace so štúdiom podľa § 96 ods. 2 vyjadrené v Sk 
PK                  = príjmový koeficient podľa § 96 ods. 3 (jeho hodnota bude určená číselne od ¼ po 1 opatrením ministerstva)
PSPO            =  (skutočný) príjem spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo c) vyjadrené v Sk
ŽMSPO              =  životné minimum spoločne posudzovaných osôb okrem študenta (§ 2 zák. č. 6012/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov) vyjadrené v Sk 
- mínus (rozdiel)
>   je väčší ako  
B.	Študent, ktorý má trvalé bydlisko v mieste, ktoré je vzdialené od sídla vysokej školy 30 km a viac, má nárok na sociálne štipendium, ak platí nasledovný matematický vzťah: 
PNŠnad 30 km  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)  >  0
LEGENDA:
PNŠnad 30 km   = PNŠdo 30 km  x  1,2  =  priemerné náklady študenta súvisiace so štúdiom podľa § 96 ods. 2 vyjadrené v Sk 
PK                  = príjmový koeficient podľa § 96 ods. 3 (jeho hodnota bude určená číselne od ¼ po 1 opatrením ministerstva)
PSPO            =  (skutočný) príjem spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo c) vyjadrené v Sk
ŽMSPO              =  životné minimum spoločne posudzovaných osôb okrem študenta (§ 2 zák. č. 6012/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov) vyjadrené v Sk 
- mínus (odrátanie)
x krát (násobenie)
>   je väčší ako  
K § 96
V ustanovení sa upravuje výpočet výšky sociálneho štipendia a s ním súvisiace termíny.
K § 96 ods. 1:
Výška sociálneho štipendia za kalendárny mesiac:
VSS  =  PNŠ  -  PK x (PSPO  -  ŽMSPO)
Ak platí, že:  PSPO – ŽMSPO  <  0,
potom platí, že:  VSS  =  PNŠ. 
 LEGENDA:
VSS = výška sociálneho štipendia
Ostatné označenia – pozri časť k § 95. Rovnako platí aj výška sociálneho štipendia a príjmové koeficienty v závislosti vzdialenosti trvalého bydliska študenta od miesta vysokej školy. 
 V ods. 2 písm. b) sa zohľadňujú vyššie náklady študentov majúcich trvalý pobyt 30 a viac km od miesta sídla vysokej školy (jej pracoviska). Pri posudzovaní sa zisťuje vzdialenosť podľa cestovných poriadkov a ak je spojenie medzi miestami verejnou autobusovou ako aj verejnou železničnou dopravou, berie sa do úvahy tá, ktorá je kratšia, čiže tá, ktorá je výhodnejšia pre študenta. Do úvahy sa berie vzdialenosť medzi konečnou stanicou verejnej dopravy v príslušnom mieste vysokej školy a konečnou (ostatnou) stanicou (zastávkou) v mieste trvalého pobytu študenta. 
K § 97
Upravuje príjem a spôsob jeho zisťovania. Za významné skutočnosti podľa odseku 5 sa považuje najmä zmena počtu okruhu spoločne posudzovaných osôb podľa § 98 ods. 2, významná zmena príjmu okruhu týchto spoločne posudzovaných osôb v dôsledku nezamestnanosti alebo hmotnej núdze, ak zmena nastala v období ostatných 6 mesiacov pred mesiacom uplatňovania nároku na štipendium a trvá pri uplatňovaní nároku na sociálne štipendium. Týchto 6 mesiacov, resp. 3 mesiace pred uplatňovaním nároku v závislosti od toho, kedy zmena nastala, je rozhodujúcim obdobím. Príjem na posúdenie nároku na sociálne štipendium sa vypočíta ako jedna šestina, resp. jedna tretina príjmu spoločne posudzovaných osôb v rozhodujúcom období. Takto vypočítaný príjem sa zaokrúhľuje na celé desaťkoruny nadol. Je v kompetencii rektora vysokej školy.

K § 98
Vymedzuje sa okruh spoločne posudzovaných osôb.
K § 99
Upravuje spôsob uplatnenia nároku na sociálne štipendium a zaväzuje povinne poskytovateľov poskytovať príslušné údaje potrebné k uplatneniu nárokov na sociálne štipendium.
K § 100
Upravuje výplatu sociálneho štipendia.
K § 101
Na základe zmien v príjme a okruhu posudzovaných osôb sa vykonávajú zmeny vyplácania sociálnych štipendií. V ustanovení sa upravuje zvýšenie, zníženie, odňatie a vrátenie sociálneho štipendia vrátane postihov.
K § 101a
Vysoká škola priznáva štipendiá aj z vlastných zdrojov, najmä z 25 % objemu finančných prostriedkov získaných zo školného, napr. za vynikajúce plnenie študijných povinností, dosiahnutie vynikajúceho výsledku v oblasti štúdia, výskumu, vývoja atď. ako jednorazovú alebo pravidelnú sociálnu podporu. S osobitným zreteľom na študentov s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom. Podmienky si stanoví vysoká škola.
K § 101b
Ustanovenie stručne upravuje možnosť poskytnutia pôžičky študentovi z vlastných zdrojov vysokej školy.
K § 101c
Naďalej zostáva príspevok na športovú a kultúrnu činnosť, a to v súlade s možnosťami štátneho rozpočtu.
K § 101d
Stravovacie a ubytovacie služby poskytuje vysoká škola v súlade so svojimi možnosťami. Môže ich poskytovať aj na základe zmluvných vzťahov s inými subjektami. Oproti doterajšiemu stavu zákon neustanovuje povinnosť vysokej školy prispievať na náklady na ubytovanie a stravovanie.
K 101e
Ustanovenie o podpore študentov so zdravotným postihnutím zostáva v rozsahu, v akom bolo novelizované v zákone č. 528/2002 Z. z.  

K bodu 45, 46
Ide o zosúladenie textu so zákonom č. 528/2003 Z. z.

K bodu 47
Ide o legislatívno – technickú úpravu nadväzujúcu na zákon č. 528/2003 Z. z. (novelu zákona 131/2002 Z. z.). Na základe zmien ustanovení paragrafov je potrebné upraviť aj odkazy na ne.

K bodu 48
Novelizácia upravuje, že vylúčenie zo štúdia v dôsledku nezaplatenia školného sa riadi správnym poriadkom.

K bodu 49
Ide o upresnenie znenia. Presnejšie sa vymedzujú študenti, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia § 92 o školnom a poplatkoch. Z ustanovenia vyplýva, že sa vzťahuje ako na študentov v študijných programoch, tak aj na študentov študujúcich v študijných odboroch (podľa doterajších predpisov), lebo zatiaľ vysoké školy prijímajú študentov aj na štúdium podľa doterajších predpisov). 

K bodom 50, 51 
Prechodné ustanovenia upravujú, že sociálne štipendium sa najskôr vyplatí za mesiac september 2004 v októbri, upravuje postup v prípade konaní týkajúcich sa sociálneho štipendia priznaného pred 1. septembrom 2004. Zrušuje sa doterajšia vyhláška o sociálnych štipendiách. Upravuje sa tiež posudzovanie príjmu na účely poskytovania sociálneho štipendia v prechodnom období podľa predpisov účinných do 31. 12. 2003. Ustanovenia § 92 vzťahujúce sa na študentov študujúcich dlhšie ako je štandardná dĺžka štúdia (§92 ods. 4 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov), ustanovenia § 92 vzťahujúce sa na doktorandov dennej formy štúdia (ods. 5) a s nimi súvisiace ustanovenia § 92 doterajších predpisov platia až do 31. augusta 2003.
K čl. III
Dôvodom navrhovanej zmeny zákona č. 303/1995 Z. z. je to, aby MŠ SR ako rozpočtová organizácia mohla vstupovať do úverových alebo pôžičkových vzťahov ako ručiteľ a aby mohla poskytovať úvery a pôžičky. 

K čl. IV

	Vzhľadom na niekoľko novelizácií zákona č. 131/2002 Z. z. je pre užívateľov tento zákon neprehľadný, a preto sa odporúča vydanie jeho úplného znenia.  

K čl. V

	Navrhuje sa, aby zákon o študentských pôžičkách (článok I) a takisto ustanovenia článku II, ktoré obsahujú legislatívnotechnické úpravy nadväzujúce na zákon č. 528/2003 Z. z. ako aj ustanovenia čl. II § 94, 101a až 101e (čiže ustanovenia tretej hlavy okrem § 95 až 101, ktoré upravujú problematiku sociálneho štipendia), ako aj článok III nadobudli účinnosť od 1. júna 2004. Ostatné ustanovenia článku II týkajúce sa školného a sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom by mali nadobudnúť účinnosť dňom 1. septembra 2004.