Návrh

legislatívneho zámeru zákona o vzájomnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok

A.  Zdôvodnenie návrhu

1.  Súčasný stav - zhodnotenie

Slovenská republika ako všetky  ostatné transformujúce sa krajiny východnej Európy,  pripravujúce sa  na vstup do Európskej únie, zavádza  hospodársky model otvoreného trhu. Nárastom počtu zahraničných subjektov, ktoré v súlade s legislatívou Slovenskej republiky podnikajú na našom území, resp. slovenských rezidentov, vykonávajúcich hospodársku činnosť na území iných štátov, vzrastá potreba ochrany príjmov plynúcich do štátneho rozpočtu.

Integrácia  Slovenskej republiky do medzinárodných hospodárskych a politických štruktúr vyvoláva potrebu  rozvoja spolupráce medzi jednotlivými štátmi aj mimo členských štátov Európskej únie, na základe bilaterálnych zmlúv o  vzájomnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok (ďalej len „finančné pohľadávky“). Dosiahnutie uvedeného cieľa si vyžaduje intenzívnejšiu a efektívnejšiu spoluprácu.

V súčasnom období je spolupráca medzi Slovenskou republikou a ostatnými štátmi v daňovej oblasti upravená  zmluvami o zamedzení dvojitého zdanenia v odbore daní z príjmov  a z majetku.  Podľa platných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, existuje možnosť výmeny informácii medzi Slovenskou republikou a jednotlivými štátmi v rozsahu uvedenom v týchto medzinárodných zmluvách. Slovenská republika však nemá uzavretú zmluvu týkajúcu sa výlučne vzájomnej pomoci v oblasti vymáhania finančných pohľadávok. 
	
Ako poukazujú skúsenosti z praxe, spolupráca uplatňovaná v Slovenskej republike na základe zmlúv s ostatnými štátmi je pre účely  vymáhania finančných pohľadávok nepostačujúca a nevyhovuje ani požiadavke Európskej únie kladenej na pristupujúce štáty. Vzhľadom na uvedené je rozšírenie spolupráce v tejto oblasti naliehavou nevyhnutnosťou, a preto je potrebné zákonom upraviť postup a podmienky, za ktorých orgány Slovenskej republiky budú poskytovať, požadovať alebo prijímať pomoc pri  vymáhaní finančných pohľadávok so štátmi, s ktorými Slovenská republika uzatvorí dvojstrannú zmluvu alebo vo vzťahu k členským štátom Európskej únie po pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie.

   

2.  Hlavné dôvody a cieľ navrhovanej úpravy

Vzájomná pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok  nie je v slovenskej legislatíve upravená. 

                 Rozvoj medzinárodného pohybu osôb, kapitálu, majetku a služieb má vplyv na nárast daňových únikov, nakoľko vytvára podmienky pre väčšiu nedisciplinovanosť podnikateľských subjektov v plnení si svojich záväzkov (napr. dane, clá  ...). Z uvedeného dôvodu  je v záujme jednotlivých štátov  ako aj podnikateľských subjektov, aby sa rozvíjala medzinárodná spolupráca a administratívna pomoc najmä s ohľadom na vymáhanie finančných pohľadávok.
   
 Záväzok poskytovať pomoc však nie je absolútny, ale bilaterálna zmluva by mala uvádzať prípady, kedy môže štát, ktorému bola doručená žiadosť o poskytnutie pomoci takúto pomoc odmietnuť alebo so žiadosťou súhlasiť alebo uskutočniť len niektoré opatrenia s tým súvisiace. Štát, ktorý na seba preberá uvedený záväzok využije na vymáhanie finančnej pohľadávky štátu, ktorý o pomoc požiada právomoci, ktoré má v rámci platnej legislatívy. 

 	Hlavným dôvodom pre prijatie zákona o vzájomnej pomoci pri vymáhaní finančných  pohľadávok je prispôsobenie slovenskej legislatívy k legislatíve Európskej únie, ako i plnenie záväzkov  vyplývajúcich zo vstupu Slovenskej republiky do OECD pri vymáhaní finančných pohľadávok.

Cieľom navrhovanej právnej úpravy je upraviť postup a podmienky,  za ktorých budú príslušné orgány Slovenskej republiky poskytovať, požadovať alebo prijímať pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok, pričom na jeho dosiahnutie je potrebné prijať zákonnú úpravu, v ktorej budú vytvorené predpoklady pre jej účinnú realizáciu v praxi.

Oblasť vzájomnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok upravujú smernice Európskej únie, ktoré patria medzi prioritné oblasti aproximácie práva, a to:   

-	smernica Rady 77/799/EHS z 19. decembra 1977 o vzájomnej pomoci kompetentných úradov členských štátov v oblasti priamych a nepriamych daní - zmenená smernicou Rady 79/1070/EHS zo 6. decembra 1979 a smernicou Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992,

-	nariadenie Rady 92/218/EHS z 27. januára 1992 o administratívnej spolupráci v oblasti nepriameho zdaňovania (DPH),

-	smernica Rady 76/308/EHS z 15. marca 1976 o vzájomnej pomoci pri refundácii pohľadávok rezultujúcich z operácií tvoriacich časť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho vyrovnávacieho a garančného fondu a poľnohospodárskych daní a ciel – doplnená smernicou Rady 79/1071/EHS zo 6. decembra 1979 a nariadením Rady 92/108/EHS z 14. decembra 1992,

-	smernica 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov s ohľadom na spracovanie osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,

-	Zmluva o Európskej únii (Amsterdamské znenie) čl. 6 ods. 2,

-	Zmluva o založení Európskeho spoločenstva – čl. 87 a 88 (ex. čl. 92 a 93),

-	Európska dohoda o pridružení zo 4. októbra 1993, 

-	smernica Komisie 77/794/EHS zo 4. novembra 1977 stanovujúca podrobné pravidlá na zavádzanie niektorých ustanovení Direktívy 76/308/EHS týkajúce sa vzájomnej pomoci pri uplatňovaní nárokov vyplývajúcich z činností tvoriacich časť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho riadiaceho a garančného fondu a     poľnohospodárskych odvodov a ciel – pozmenená smernicou Komisie Rady Európy 85/479/EHS zo 14. októbra 1985 a smernicou Komisie 86/489/EHS z 24. septembra 1986.

B. Základné princípy navrhovanej právnej úpravy – vzájomná pomoc pri                         vymáhaní finančných pohľadávok

1.	Predmet  úpravy 

     	Navrhuje sa, aby predmetom úpravy bol postup a podmienky, za ktorých orgány Slovenskej republiky budú poskytovať, požadovať alebo prijímať pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok. Právnym rámcom pre poskytovanie, požadovanie a prijímanie v tejto oblasti bude: 

a)	medzinárodná zmluva, s ktorou  vyslovila súhlas Národná rada Slovenskej republiky, ktorá bude predpísaným spôsobom vyhlásená v  Zbierke zákonov Slovenskej republiky a ktorou bude Slovenská republika viazaná, 

b)	 vo vzťahu k členským štátom Európskej únie zmluva o pristúpení. 

2.   Rozsah úpravy

	Návrh zákona o vzájomnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok sa bude vzťahovať na finančné pohľadávky:

2. 1. v Slovenskej republike na:
a)	dane z príjmov,
b)	majetkové dane a to daň z prevodu a prechodu nehnuteľností, daň z dedičstva a  daň z darovania, 
c)	nepriame dane a to dane z pridanej hodnoty a spotrebné dane,
d)	odvody a penále za neoprávnené použitie alebo zadržanie prostriedkov                      Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv,
e)	clá a iné platby vyberané pri dovoze a vývoze tovaru, 
f)	úroky a náklady spojené s vymáhaním pohľadávok.
2.2. v štáte, s ktorým Slovenská republika uzavrela medzinárodnú zmluvu o vzájomnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok, alebo v členskom štáte po pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie. Pôjde o pohľadávky, ktoré majú rovnaký alebo obdobný charakter ako finančné pohľadávky v Slovenskej republike uvedené v bode 2. 1.

Návrh zákona sa rovnako bude vzťahovať aj na tieto finančné pohľadávky:

I.	náhrady, intervencie a iné opatrenia tvoriace súčasť systému úplného alebo čiastočného financovania Európskeho poľnohospodárskeho riadiaceho a garančného fondu vrátane čiastok, ktoré budú vybrané v súvislosti s týmito činnosťami,

II.	odvody a clá poskytované pri organizovaní spoločného trhu s cukrom, 

III.	úroky a náklady spojené s vymáhaním finančných pohľadávok uvedených v bode I. a  II. 

3.	Orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky

Navrhuje sa, aby v mene Slovenskej republiky vzájomnú pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok zabezpečovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo”),  Vymáhanie  finančných pohľadávok sa bude realizovať na základe žiadosti príslušného orgánu  štátu, s ktorým Slovenská republika uzavrela medzinárodnú zmluvu o takejto pomoci alebo členského štátu po pristúpení do Európskej únie. Dožadujúcim orgánom je príslušný orgán štátu, ktorý bude predkladať žiadosť o pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok. Dožiadaným orgánom je príslušný orgán štátu, ktorému bude predložená žiadosť o pomoc. Ministerstvo bude plniť úlohu dožiadaného aj dožadujúceho orgánu.   

Ministerstvo môže poveriť vykonaním jednotlivých úkonov v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky alebo samotným vymáhaním, orgány príslušné na vymáhanie finančných pohľadávok. Podľa platnej legislatívy sú v  Slovenskej republike na vymáhanie týchto pohľadávok príslušné daňový úrad, colný úrad a správa finančnej kontroly. 

Orgán príslušný na vymáhanie finančných pohľadávok bude postupovať pri uskutočňovaní  pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok podľa osobitných predpisov. Osobitnými predpismi sa rozumejú zákon SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) a zákon č. 238/2001 Z. z. Colný zákon. 

Orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky bude informácie súvisiace s vymáhaním finančnej pohľadávky získavať len prostredníctvom ministerstva a zároveň bude povinný bezodkladne informovať ministerstvo o vykonaných úkonoch, zasielať mu požadované dokumenty a poukazovať vymoženú čiastku na depozitný účet. Rovnako prostredníctvom ministerstva bude môcť požiadať dožiadaný orgán štátu o vykonanie úkonov smerujúcich k získaniu informácií potrebných na vymáhanie finančnej pohľadávky alebo o samotné vymáhanie finančnej pohľadávky.

4. Informácie potrebné na vymáhanie finančnej pohľadávky 

 Ministerstvo na základe žiadosti dožadujúceho orgánu poskytne potrebné informácie o konkrétnom prípade a  o možnostiach vymáhania finančnej pohľadávky, len ak sú pre vymáhanie finančnej pohľadávky splnené podmienky podľa bodu 5. 		

Žiadosť o poskytnutie informácie  týkajúcej sa konkrétneho prípadu sa prijme len vtedy, ak bude obsahovať meno, priezvisko a  miesto trvalého pobytu fyzickej osoby, obchodný názov  a sídlo právnickej osoby, ku ktorým majú požadované informácie vzťah, ako aj  druh a výšku finančnej pohľadávky, u ktorej sa žiada poskytnutie pomoci. Ak žiadosť nebude obsahovať uvedené náležitosti prijme sa len vtedy, ak bude na základe výzvy doplnená. 

Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo odmietlo poskytnúť informáciu, ktorú by daňový úrad, colný úrad alebo správa finančnej kontroly neboli schopné získať ani v prípade vymáhania vlastnej  finančnej pohľadávky, alebo ak by jej zverejnenie viedlo k ohrozeniu bezpečnosti Slovenskej republiky, k  vyzradeniu utajovaných skutočností (napr. zákon č. 241/2001  Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov) alebo k  narušeniu verejného poriadku. O dôvodoch neposkytnutia informácie bude ministerstvo informovať dožadujúci orgán.

Ministerstvo na základe žiadosti o doručenie písomností zabezpečí doručenie  všetkých písomností a rozhodnutí, ktoré pochádzajú od dožadujúceho orgánu a ktoré sa vzťahujú k finančnej pohľadávke alebo jej vymáhaniu. Takýto postup sa uplatní za predpokladu, že žiadosť bude obsahovať určenie adresáta, povahu a predmet rozhodnutia alebo povahu písomností, ktoré majú byť doručené, prípadne meno, priezvisko a miesto trvalého pobytu dlžníka, alebo obchodné  meno a sídlo dlžníka, označenie predmetnej finančnej pohľadávky, ako aj všetky ostatné informácie potrebné pre vymáhanie finančnej pohľadávky. Ak žiadosť nebude obsahovať určené náležitosti, ministerstvo vyzve dožadujúci orgán na jej doplnenie. O opatreniach vykonaných na základe žiadosti, ako aj o  termíne doručenia písomností, bude ministerstvo bezodkladne informovať dožadujúci orgán.

Žiadosť o poskytnutie pomoci pri vymáhaní finančnej pohľadávky, vrátane všetkých príslušných dokladov, bude dožiadanému orgánu štátu predložená aj v úradnom jazyku tohto štátu, čo zabezpečí ministerstvo. Túto povinnosť ministerstvo nebude mať, ak dožiadaný orgán, takýto preklad nebude požadovať. 

5.	Podmienky vymáhania finančnej pohľadávky

Na žiadosť dožadujúceho orgánu  ministerstvo zabezpečí vymáhanie finančnej pohľadávky. Takáto finančná pohľadávka nebude mať  pri vymáhaní prednosť pred inými finančnými pohľadávkami.  Pohľadávka, o vymáhanie ktorej bolo požiadané, bude vymáhaná v slovenskej mene.

Vymáhanie finančnej pohľadávky sa uskutoční len ak žiadosť o vymáhanie bude obsahovať meno, priezvisko a miesto trvalého pobytu fyzickej osoby, obchodný názov a sídlo právnickej osoby, druh a  výšku pohľadávky, úroky, penále, pokuty a náklady súvisiace  s finančnou pohľadávkou, informácie o právoplatnosti, prekluzívnych a premlčacích lehotách, ako aj všetky rozhodnutia preukazujúce právny titul pohľadávky. Žiadosť o vymáhanie finančnej pohľadávky musí byť vždy doložená exekučným titulom vykonateľným v štáte,  ktorý  žiada  o vymáhanie finančnej pohľadávky, a to v  origináli alebo v úradne overenej kópii. Exekučný titul pripúšťajúci vymáhanie pohľadávky musí byť uznaný a bez ďalšieho prijatý ako rozhodnutie povoľujúce vymáhanie pohľadávky v štáte, ktorý bol o vymáhanie pohľadávky požiadaný.  

Vymáhanie pohľadávky sa zaháji, ak príslušný orgán štátu, ktorý o vymáhanie požiada potvrdí, že exekučný titul v štáte, ktorý žiada o vymáhanie finančnej pohľadávky, nebol napadnutý opravným prostriedkom a exekučné konanie v tomto štáte už bolo vykonané a finančná pohľadávka nebola v plnom rozsahu uhradená.

Ak žiadosť nebude obsahovať určené náležitosti, vykoná sa vymáhanie finančnej pohľadávky len v prípade, ak na základe výzvy budú doplnené predpísané náležitosti žiadosti.

Všetky informácie, ktoré budú ministerstvu zaslané so žiadosťou o vymáhanie finančnej pohľadávky budú bezodkladne oznámené orgánu príslušnému na vymáhanie finančnej pohľadávky.

Navrhuje sa, aby orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky na základe stanoviska dožadujúceho orgánu, ktoré si vyžiada prostredníctvom ministerstva, mohol povoliť odklad zaplatenia finančnej pohľadávky alebo splátky.  Zároveň sa navrhuje v zákone upraviť, aby úroky za dobu povoleného odkladu zaplatenia finančnej pohľadávky alebo povolenia splátok patrili štátu, ktorý o vymáhanie finančnej pohľadávky požiada.  

Lehoty, počas ktorých bude možné finančnú pohľadávku vymáhať sa budú riadiť právom štátu, ktorý o vymáhanie finančnej pohľadávky požiada. Taktiež bude v  návrhu  zákona ustanovené, že úkony, ktoré budú mať vplyv na plynutie premlčacej lehoty sa budú považovať za vykonané aj vtedy, ak ich vykoná orgán poverený vymáhaním finančnej pohľadávky. 

Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo nevyhovelo žiadosti o vymáhanie finančnej pohľadávky, ak by vymáhanie finančnej pohľadávky, vzhľadom na situáciu dlžníka viedlo k vážnym ekonomickým alebo sociálnym problémom v  Slovenskej republike alebo štát, ktorý požiada o vymáhanie finančnej pohľadávky nevyčerpal všetky možnosti na vymáhanie finančnej pohľadávky podľa práva platného v tomto štáte, alebo ak výška finančnej pohľadávky o vymáhanie ktorej sa požiadalo nepresahuje minimálnu sumu 2 000 ECU, t. j. cca  87 000 Sk, ak v medzinárodnej zmluve o poskytnutí pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok uzavretej so štátom, ktorý požiadal o poskytnutie pomoci  nebude dohodnuté inak. Smernica Komisie  Európskej únie odporúča minimálnu sumu 1 500 ECU. 

V prípade odmietnutia žiadosti o pomoc v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky, bude  ministerstvo bezodkladne informovať dožadujúci orgán. Ak ministerstvo po pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie odmietne žiadosť iného členského štátu Európskej únie, o tejto skutočnosti bude súčasne informovať i  Komisiu Európskych spoločenstiev. Informácia o odmietnutí bude obsahovať aj dôvody odmietnutia. 

6. Prerušenie vymáhania finančnej pohľadávky

Ak bude exekučný titul napadnutý mimoriadnym opravným prostriedkom je orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky  povinný oznámiť túto skutočnosť prostredníctvom ministerstva príslušnému orgánu, ktorý bol o vymáhanie finančnej pohľadávky požiadaný. 

Rovnako bude upravený prípad, ak orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky obdrží oznámenie dožadujúceho orgánu alebo dlžníka o tom, že exekučný titul bol napadnutý mimoriadnym opravným prostriedkom. V tomto prípade bude vymáhanie finančnej pohľadávky až do doby rozhodnutia príslušného orgánu o mimoriadnom opravnom prostriedku prerušené.

Na základe žiadosti dožadujúceho orgánu bude finančná pohľadávka orgánom príslušným na vymáhanie zabezpečená záložným právom podľa platnej legislatívy.

7. Používanie informácií

Na informácie získané v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky sa bude vzťahovať povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov a zákona  č. 240/2001 Z. z. o štátnych orgánoch v colníctve. 

Navrhuje sa, aby informácie získané od dožiadaného orgánu, ktorý bol požiadaný o poskytnutie pomoci pri vymáhaní finančnej pohľadávky, boli sprístupnené, okrem osoby uvedenej v žiadosti o pomoc, len zamestnancom orgánu príslušného na vymáhanie finančnej pohľadávky, ktorí sa priamo zúčastňujú vymáhania.

Ďalej sa navrhuje, že ak  orgán príslušný na vymáhanie finančnej  pohľadávky získané informácie podľa tohto návrhu zákona poskytne súdu alebo orgánom činným v trestnom konaní, tieto nie sú oprávnené  poskytovať takto získané informácie iným orgánom alebo osobám nezúčastneným na konaní. Na informácie oznámené dožadujúcim orgánom orgánu príslušnému na vymáhanie finančnej pohľadávky sa bude vzťahovať povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného predpisu, s výnimkou  písomného súhlasu dožadujúceho orgánu štátu, ktorý tieto informácie poskytol.

Ak orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky bude považovať informácie, ktoré získal za užitočné pre iný štát, tieto bude môcť oznámiť tomuto štátu prostredníctvom ministerstva a len so súhlasom dožadujúceho orgánu štátu, ktorý tieto informácie poskytol.

	8. Náklady súvisiace s vymáhaním  finančných pohľadávok

Navrhuje sa, že Slovenská republika si bude uplatňovať náhradu nákladov vynaložených v súvislosti s poskytnutím pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok a rovnako bude mať povinnosť uhrádzať tieto náklady štátu, ktorý požiada o pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok (princíp vzájomnej reciprocity medzi zmluvnými štátmi).

9.	Uplatnenie zákona

Ustanovenia navrhovaného zákona sa nebudú používať v prípade, ak medzinárodná zmluva, ktorou bude Slovenská republika po vyslovení súhlasu Národnou radou Slovenskej republiky viazaná a ktorá bude vyhlásená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, ustanoví inak. 

C.   Účinnosť  zákona

Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť  1. 1. 2003 s tým,  že postup v ňom ustanovený sa uplatní odo dňa jeho účinnosti pri aplikácii medzinárodných zmlúv, ktorými bude Slovenská republika viazaná. Vybrané ustanovenia návrhu zákona, ktoré sa vzťahujú k postupom vzájomnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok medzi členskými štátmi Európskej únie nadobudnú účinnosť dňom, kedy sa Slovenská republika stane členským štátom Európskej únie.

D.  Legislatívne úpravy

V  súvislosti s návrhom zákona nebude potrebné novelizovať ďalšie  právne  predpisy. Potrebné legislatívne úpravy boli vykonané zákonom č. 493/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, ktorý bol Národnou radou Slovenskej republiky schválený 9. 11. 2001 a uplatnené v návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 150/2001 Z. z. o daňových orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony, ktorý je predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. 

E.  Finančný vplyv na štátny rozpočet  Slovenskej  republiky

Prijatie zákona o vzájomnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok bude predpokladať vynaloženie finančných prostriedkov na zabezpečenie nových pracovných síl,  ktoré budú, tak na  úrovni ministerstva financií, ako aj na úrovni orgánov príslušných na vymáhanie finančných pohľadávok zabezpečovať uplatnenie tohto zákona v praxi. V prvom štádiu aplikácie návrhu zákona je potrebné počítať s minimálnym personálnym zabezpečením v počte 25 zamestnancov,  z  toho 5 na úrovni ministerstva financií a 20 na úrovni orgánov príslušných na vymáhanie finančných pohľadávok - daňový úrad, colný úrad a správa finančnej kontroly, ktoré zabezpečujú vymáhanie pohľadávok v Slovenskej republike podľa  platných zákonov. V ďalších rokoch bude potrebné,  v závislosti od rozšírenia uplatnenia právnej normy v praxi a počtu dožiadaní, počítať s možným zvýšením počtu  zamestnancov.

Jednorázové  výdavky  spojené  so zavedením zákona  do  praxe  možno odhadnúť vo výške 15 mil. Sk, čo v prepočte na 1 zamestnanca predstavuje cca 600 000 Sk, z toho bežné výdavky cca 480 000 Sk ( mzdové prostriedky tvoria cca 330 000 Sk, cestovné a ďalšie výdavky ako napr. poštovné, bankové poplatky, náklady na školenie zamestnancov, poplatky za preklady, poplatky za úradné overenie ...) cca 150 000 Sk a kapitálové výdavky (materiálno - technické vybavenie cca 120 000 Sk). Úlohy vyplývajúce z navrhovaného zákona nie sú príslušnými orgánmi do prijatia tejto právnej normy zabezpečované.   

I. Návrh

legislatívneho zámeru zákona o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok

A.  Zdôvodnenie návrhu

1.  Súčasný stav - zhodnotenie

Slovenská republika ako všetky  ostatné transformujúce sa krajiny východnej Európy,  pripravujúce sa  na vstup do Európskej únie, zavádza  hospodársky model otvoreného trhu. Nárastom počtu zahraničných subjektov, ktoré v súlade s legislatívou Slovenskej republiky podnikajú na našom území, resp. slovenských rezidentov, vykonávajúcich hospodársku činnosť na území iných štátov, vzrastá potreba ochrany príjmov plynúcich do štátneho rozpočtu.

Integrácia  Slovenskej republiky do medzinárodných hospodárskych a politických štruktúr vyvoláva potrebu  rozvoja spolupráce medzi jednotlivými štátmi aj mimo členských štátov Európskej únie, na základe bilaterálnych zmlúv o  medzinárodnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok (ďalej len „finančné pohľadávky“). Dosiahnutie uvedeného cieľa si vyžaduje intenzívnejšiu a efektívnejšiu spoluprácu.

V súčasnom období je spolupráca medzi Slovenskou republikou a ostatnými štátmi v daňovej oblasti upravená  zmluvami o zamedzení dvojitého zdanenia v odbore daní z príjmov  a z majetku.  Podľa platných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, existuje možnosť výmeny informácii medzi Slovenskou republikou a jednotlivými štátmi v rozsahu uvedenom v týchto medzinárodných zmluvách. Slovenská republika však nemá uzavretú zmluvu týkajúcu sa výlučne medzinárodnej pomoci v oblasti vymáhania finančných pohľadávok. 
	
Ako poukazujú skúsenosti z praxe, spolupráca uplatňovaná v Slovenskej republike na základe zmlúv s ostatnými štátmi je pre účely vymáhania finančných pohľadávok nepostačujúca a nevyhovuje ani požiadavke Európskej únie kladenej na pristupujúce štáty. Vzhľadom na uvedené je rozšírenie spolupráce v tejto oblasti naliehavou nevyhnutnosťou, a preto je potrebné zákonom upraviť postup a podmienky, za  ktorých orgány Slovenskej republiky budú poskytovať, požadovať alebo prijímať medzinárodnú pomoc pri  vymáhaní finančných pohľadávok.

   

2.  Hlavné dôvody a cieľ navrhovanej úpravy

Medzinárodná pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok  nie je v slovenskej legislatíve upravená. 

                 Rozvoj medzinárodného pohybu osôb, kapitálu, majetku a služieb má vplyv na nárast daňových únikov, nakoľko vytvára podmienky pre väčšiu nedisciplinovanosť podnikateľských subjektov v plnení si svojich záväzkov (napr. dane, clá  ...). Z uvedeného dôvodu  je v záujme jednotlivých štátov  ako aj podnikateľských subjektov, aby sa rozvíjala medzinárodná spolupráca a administratívna pomoc najmä s ohľadom na vymáhanie finančných pohľadávok.
   
 Záväzok poskytovať pomoc však nie je absolútny, ale bilaterálna zmluva by mala uvádzať prípady, kedy môže štát, ktorému bola doručená žiadosť o poskytnutie pomoci takúto pomoc odmietnuť alebo so žiadosťou súhlasiť alebo uskutočniť len niektoré opatrenia s tým súvisiace. Štát, ktorý na seba preberá záväzok využije na vymáhanie finančnej pohľadávky štátu, ktorý o pomoc požiada právomoci, ktoré má v rámci svojho domáceho zákona. 

 	Hlavným dôvodom pre prijatie zákona o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní finančných  pohľadávok je prispôsobenie slovenskej legislatívy k legislatíve Európskej únie, ako i plnenie záväzkov  vyplývajúcich zo vstupu Slovenskej republiky do OECD pri vymáhaní finančných pohľadávok.

Cieľom navrhovanej právnej úpravy je upraviť postup a podmienky,  za ktorých budú príslušné orgány Slovenskej republiky poskytovať, požadovať alebo prijímať medzinárodnú pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok, pričom na jeho dosiahnutie je potrebné prijať zákonnú úpravu, v ktorej budú vytvorené legislatívne predpoklady pre jej účinnú realizáciu v praxi.

Oblasť medzinárodnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok upravujú smernice Európskej únie, ktoré patria medzi prioritné oblasti aproximácie práva, a to:   

-	smernica Rady 77/799/EHS z 19. decembra 1977 o vzájomnej pomoci kompetentných úradov členských štátov v oblasti priamych a nepriamych daní - zmenená smernicou Rady 79/1070/EHS zo 6. decembra 1979 a smernicou Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992,

-	nariadenie Rady 92/218/EHS z 27. januára 1992 o administratívnej spolupráci v oblasti nepriameho zdaňovania (DPH),

-	smernica Rady 76/308/EHS z 15. marca 1976 o vzájomnej pomoci pri refundácii pohľadávok rezultujúcich z operácií tvoriacich časť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho vyrovnávacieho a garančného fondu a poľnohospodárskych daní a ciel – doplnená smernicou Rady 79/1071/EHS zo 6. decembra 1979 a nariadením Rady 92/108/EHS z 14. decembra 1992,

-	smernica 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov s ohľadom na spracovanie osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,

-	Zmluva o Európskej únii (Amsterdamské znenie) čl. 6 ods. 2,

-	Zmluva o založení Európskeho spoločenstva – čl. 87 a 88 (ex. čl. 92 a 93),
-	Európska dohoda o pridružení zo 4. októbra 1993, 

-	smernica Komisie 77/794/EHS zo 4. novembra 1977 stanovujúca podrobné pravidlá na zavádzanie niektorých ustanovení Direktívy 76/308/EHS týkajúce sa vzájomnej pomoci pri uplatňovaní nárokov vyplývajúcich z činností tvoriacich časť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho riadiaceho a garančného fondu a     poľnohospodárskych odvodov a ciel – pozmenená smernicou Komisie Rady Európy 85/479/EHS zo 14. októbra 1985 a smernicou Komisie 86/489/EHS z 24. septembra 1986.

B. Základné princípy navrhovanej právnej úpravy – medzinárodná pomoc pri                         vymáhaní finančných pohľadávok

1.	Predmet  úpravy 

     	Navrhuje sa, aby predmetom úpravy bol postup a podmienky, za ktorých orgány Slovenskej republiky budú poskytovať, požadovať alebo prijímať medzinárodnú pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok. Právnym rámcom pre poskytovanie, požadovanie a prijímanie v tejto oblasti bude: 

c)	medzinárodná zmluva, s ktorou vyslovila súhlas Národná rada Slovenskej republiky, ktorá bude predpísaným spôsobom vyhlásená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky a ktorou bude Slovenská republika viazaná, 

d)	 vo vzťahu k členským štátom Európskej únie zmluva o pristúpení. 

2.   Rozsah úpravy

	Návrh zákona o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok sa bude vzťahovať na:

2. 1.  finančné pohľadávky v   Slovenskej republike, a to na:
b)	dane z príjmov,
c)	majetkové dane a to dane z nehnuteľností, dane z prevodu a prechodu nehnuteľností, dane z dedičstva, dane z darovania, 

c)	nepriame dane a to dane z pridanej hodnoty a spotrebné dane,
d)	odvody a penále za neoprávnené použitie alebo zadržanie prostriedkov                      Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv,
e)	clá a iné platby vyberané pri dovoze a vývoze tovaru, 
f)	úroky a náklady spojené s vymáhaním pohľadávok.

2.2. finančné pohľadávky v ostatných štátoch, ktoré majú rovnaký alebo podobný charakter ako finančné pohľadávky uvedené v bode 2. 1.

Návrh zákona sa rovnako bude vzťahovať aj na tieto finančné pohľadávky:

IV.	náhrady, intervencie a iné opatrenia tvoriace súčasť systému úplného alebo čiastočného financovania Európskeho poľnohospodárskeho riadiaceho a garančného fondu vrátane čiastok, ktoré budú vybrané v súvislosti s týmito činnosťami,

V.	dávky a clá poskytované pri organizovaní spoločného trhu s cukrom 

VI.	úroky a náklady spojené s vymáhaním finančných pohľadávok uvedených v bode I. a  II. 

4.	Orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky

Navrhuje sa, aby v mene Slovenskej republiky medzinárodnú pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok zabezpečovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo”), a to na základe žiadosti príslušného orgánu (ďalej len „dožadujúci orgán“) štátu, s ktorým Slovenská republika uzavrela medzinárodnú zmluvu o takejto pomoci alebo členského štátu po pristúpení do Európskej únie. Dožiadaným orgánom je príslušný orgán štátu, ktorému je predložená žiadosť o pomoc.   

Ministerstvo poverí vykonaním jednotlivých úkonov v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky alebo samotným vymáhaním, orgány príslušné na vymáhanie finančných pohľadávok (daňový úrad, obec, colný úrad, správa finančnej kontroly) podľa domáceho práva. 

Orgán príslušný na vymáhanie finančných pohľadávok bude postupovať pri uskutočňovaní medzinárodnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok podľa osobitného predpisu, ak navrhovaná právna úprava nebude ustanovovať inak. Osobitným predpisom sa rozumie zákon SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) a zákon č. 238 /2001 Z. z. Colný zákon. Zároveň sa navrhuje, aby orgán príslušný na  vymáhanie finančnej pohľadávky mohol informácie potrebné na vymáhanie finančnej pohľadávky alebo informácie o vymáhanej finančnej pohľadávke  získať len prostredníctvom ministerstva. Tento orgán bude zároveň povinný bezodkladne informovať ministerstvo o vykonaných úkonoch, zasielať mu požadované dokumenty a  poukazovať vymoženú čiastku na určený depozitný účet. 

Zároveň sa navrhuje, aby orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky mohol požiadať o vykonanie úkonov smerujúcich k získaniu informácií potrebných na vymáhanie finančnej pohľadávky alebo o samotné vymáhanie finančnej pohľadávky dožiadaný orgán štátu  len prostredníctvom ministerstva. 

4. Informácie potrebné na vymáhanie finančnej pohľadávky 

Na základe žiadosti dožadujúceho orgánu poskytne ministerstvo potrebné informácie o konkrétnom prípade a o možnostiach vymáhania finančnej pohľadávky, len ak sú pre vymáhanie finančnej pohľadávky splnené podmienky. 		

Žiadosť o poskytnutie informácie  týkajúcej sa konkrétneho prípadu sa prijme len vtedy, ak bude obsahovať meno a priezvisko (fyzická osoba), obchodný názov spoločnosti (právnická osoba), miesto trvalého pobytu alebo sídlo dlžníka, ku ktorému majú požadované informácie vzťah,  druh a výšku finančnej pohľadávky, u ktorej sa žiada poskytnutie pomoci. Zároveň sa navrhuje žiadosť neprijať, ak ani na základe výzvy nebudú doplnené predpísané náležitosti. 

Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo neposkytlo informáciu, ktorú by orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky nebol schopný získať v prípade vymáhania  podobnej finančnej pohľadávky vo vlastnom štáte, alebo ak by jej zverejnenie viedlo k ohrozeniu bezpečnosti Slovenskej republiky, k vyzradeniu utajovaných skutočností (napr. zákon č. 100/1996  Z. z. o ochrane štátneho tajomstva, služobného tajomstva, o šifrovanej ochrane informácií a o zmene a doplnení Trestného zákona v  znení neskorších predpisov) alebo k  narušeniu verejného poriadku. O dôvodoch neposkytnutia informácie bude ministerstvo informovať dožadujúci orgán.

Navrhuje sa, aby ministerstvo zabezpečilo na základe žiadosti o doručenie písomností dožadujúceho orgánu doručenie všetkých písomností a rozhodnutí, vrátane súdnych, ktoré pochádzajú od dožadujúceho orgánu a ktoré sa vzťahujú k finančnej pohľadávke alebo jej vymáhaniu. Takýto postup sa uplatní za predpokladu, že žiadosť bude obsahovať určenie adresáta, povahu a predmet rozhodnutia alebo písomností, ktoré majú byť doručené, prípadne meno a priezvisko, obchodnú firmu, miesto trvalého pobytu alebo sídlo dlžníka, označenie predmetnej finančnej pohľadávky, ako aj všetky ostatné informácie potrebné pre vymáhanie finančnej pohľadávky. Ministerstvo vyzve dožadujúci orgán na doplnenie žiadosti v prípade, ak táto nebude obsahovať určené náležitosti. Zároveň sa navrhuje uložiť ministerstvu povinnosť bezodkladne informovať dožadujúci orgán aké  opatrenia boli vykonané na základe žiadosti, ako aj o  termíne doručenia písomností.
.
Žiadosť o poskytnutie pomoci pri vymáhaní finančnej pohľadávky, vrátane všetkých príslušných dokladov, bude dožiadanému orgánu štátu predložená aj v úradnom jazyku tohto štátu, čo zabezpečí ministerstvo. Túto povinnosť ministerstvo nebude mať, ak dožiadaný orgán, takýto preklad nebude požadovať. 

6.	Podmienky vymáhania finančnej pohľadávky

Vymáhanie finančnej pohľadávky sa bude realizovať len na žiadosť dožadujúceho orgánu. Takáto finančná pohľadávka nebude mať  pri vymáhaní prednosť pred inými finančnými pohľadávkami. Finančné pohľadávky budú vymáhané v slovenskej mene.

Vymáhanie finančnej pohľadávky sa bude vykonávať na základe žiadosti, ktorá musí obsahovať okrem údajov uvedených v bode 4 aj  úroky, penále, pokuty a náklady súvisiace  s finančnou pohľadávkou, informácie o právoplatnosti, prekluzívnych a premlčacích lehotách. Žiadosť na vymáhanie finančnej pohľadávky musí byť vždy doložená exekučným titulom vykonateľným v štáte,  ktorý  žiada  o vymáhanie finančnej pohľadávky, a to v  origináli alebo v úradne overenej kópii a potvrdenie, že exekučný titul v štáte, ktorý žiada o vymáhanie finančnej pohľadávky nebol napadnutý opravným prostriedkom a exekučné konanie v tomto štáte už bolo vykonané a finančná pohľadávka nebola v plnom rozsahu uhradená. Zároveň sa navrhuje nevykonať vymáhanie finančnej pohľadávky v prípade, ak ani na základe výzvy nebudú doplnené predpísané náležitosti žiadosti.  

Všetky informácie, ktoré budú ministerstvu zaslané so žiadosťou o vymáhanie finančnej pohľadávky budú bezodkladne oznámené orgánu príslušnému na vymáhanie finančnej pohľadávky.

Navrhuje sa, aby orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky mohol povoliť odklad zaplatenia finančnej pohľadávky alebo splátky na základe stanoviska dožadujúceho orgánu, ktoré si vyžiada prostredníctvom ministerstva. Zároveň sa navrhuje v zákone upraviť, aby úroky za dobu povoleného odkladu zaplatenia finančnej pohľadávky alebo povolenia splátok patrili štátu, ktorý o vymáhanie finančnej pohľadávky požiada.  

Lehoty, počas ktorých bude možné finančnú pohľadávku vymáhať sa budú riadiť právom štátu, ktorý o vymáhanie finančnej pohľadávky požiada. Taktiež bude v návrhu  zákona ustanovené, že úkony, ktoré budú mať vplyv na plynutie premlčacej lehoty sa budú považovať za vykonané aj vtedy, ak ich vykoná orgán poverený vymáhaním finančnej pohľadávky. 

Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo nevyhovelo žiadosti o vymáhanie finančnej pohľadávky, ak by vymáhanie finančnej pohľadávky, vzhľadom na situáciu dlžníka viedlo k vážnym ekonomickým alebo sociálnym problémom v  Slovenskej republike alebo štát, ktorý požiada o vymáhanie finančnej pohľadávky nevyčerpal všetky možnosti na vymáhanie finančnej pohľadávky podľa práva platného v tomto štáte, alebo ak výška finančnej pohľadávky o vymáhanie ktorej sa požiadalo nepresahuje minimálnu sumu 2 000 ECU, t. j. cca  84 000 Sk, ak v medzinárodnej zmluve o poskytnutí pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok uzavretej so štátom, ktorý požiadal  o poskytnutie pomoci  nebude dohodnuté inak. Smernica  Komisie  Európskej únie odporúča minimálnu sumu 1 500 ECU. 

V prípade odmietnutia žiadosti o pomoc v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky, bude  ministerstvo bezodkladne informovať dožadujúci orgán. Ak ministerstvo odmietne žiadosť iného členského štátu Európskej únie, o tejto skutočnosti bude súčasne informovať i  Komisiu Európskych spoločenstiev. Informácia o odmietnutí bude obsahovať aj dôvody odmietnutia. 

6. Prerušenie vymáhania finančnej pohľadávky

Ak bude exekučný titul napadnutý mimoriadnym opravným prostriedkom je orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky  povinný oznámiť túto skutočnosť prostredníctvom ministerstva príslušnému orgánu, ktorý bol o vymáhanie finančnej pohľadávky požiadaný. 

Rovnako bude upravený prípad, ak orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky obdrží oznámenie dožadujúceho orgánu alebo dlžníka o tom, že exekučný titul bol napadnutý mimoriadnym opravným prostriedkom. V tomto prípade bude vymáhanie finančnej pohľadávky až do doby rozhodnutia príslušného orgánu o mimoriadnom opravnom prostriedku prerušené.

Na základe žiadosti dožadujúceho orgánu bude finančná pohľadávka orgánom príslušným na vymáhanie zabezpečená.

7. Používanie informácií

Na informácie získané v súvislosti s vymáhaním finančnej pohľadávky sa bude vzťahovať povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, zákona č. 71/1967 Zb. a zákona  č. 238/2001 Z. z. 

Navrhuje sa, aby informácie získané od dožiadaného orgánu, ktorý bol požiadaný o poskytnutie pomoci pri vymáhaní finančnej pohľadávky, boli sprístupnené, okrem osoby uvedenej v žiadosti o pomoc, len zamestnancom orgánu príslušným na vymáhanie finančnej pohľadávky, ktorí sa priamo zúčastňujú vymáhania.

Ďalej sa navrhuje, že ak  orgán príslušný na vymáhanie finančnej  pohľadávky získané informácie podľa tohto návrhu zákona poskytne súdu alebo orgánom činným v trestnom konaní, tieto nie sú oprávnené  poskytovať takto získané informácie iným orgánom alebo osobám nezúčastneným na konaní. Na informácie oznámené dožadujúcim orgánom orgánu príslušnému na vymáhanie finančnej pohľadávky sa bude vzťahovať povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného predpisu, s výnimkou  písomného súhlasu dožadujúceho orgánu štátu, ktorý tieto informácie poskytol.

Ak orgán príslušný na vymáhanie finančnej pohľadávky bude považovať informácie, ktoré získal za užitočné pre iný štát, tieto bude môcť oznámiť tomuto štátu prostredníctvom ministerstva a len so súhlasom dožadujúceho orgánu štátu, ktorý tieto informácie poskytol.

8. Náklady súvisiace s vymáhaním  finančných pohľadávok

Navrhuje sa, že Slovenská republika si bude uplatňovať náhradu nákladov vynaložených v súvislosti s poskytnutím pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok a rovnako bude mať povinnosť uhrádzať tieto náklady štátu, ktorý požiada o pomoc pri vymáhaní finančných pohľadávok (princíp vzájomnej reciprocity medzi zmluvnými štátmi).

10.	Uplatnenie zákona

Ustanovenia navrhovaného zákona sa nebudú používať v prípade, ak medzinárodná zmluva, ktorou bude Slovenská republika po vyslovení súhlasu Národnou radou Slovenskej republiky viazaná a ktorá bude vyhlásená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, ustanoví inak. 

C.   Účinnosť  zákona

Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť  1. 1. 2003 s tým,  že postup podľa neho  bude uplatnený pri aplikácii medzinárodných zmlúv, ktorými bude Slovenská republika viazaná. Vybrané ustanovenia návrhu zákona, ktoré sa vzťahujú k postupom medzinárodnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok medzi členskými štátmi Európskej únie nadobudnú účinnosť dňom, kedy sa Slovenská republika stane členským štátom Európskej únie.

D.  Legislatívne úpravy

V  súvislosti   s návrhom zákona   bude  potrebné  novelizovať  ďalšie  právne  predpisy, a to v časti týkajúcej sa vymáhania  pohľadávok. Ide najmä o tieto právne predpisy:

- zákon  č. 150/2001 Z. z.  o  daňových  orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000       Z. z. o správach finančnej kontroly,
- zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly v znení zákona č. 150/2001 Z. z.                     
- zákon č.  238 /2001 Z. z.. colný zákon,
- zákon  SNR č. 511/1992 /Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných                                        finančných orgánov v znení neskorších predpisov.
 
E.   Finančný vplyv na štátny rozpočet  Slovenskej  republiky

Prijatie zákona o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní finančných pohľadávok bude predpokladať vynaloženie finančných prostriedkov na zabezpečenie nových pracovných síl,  ktoré budú, tak na  úrovni ministerstva financií, ako aj na úrovni orgánov príslušných na vymáhanie finančných pohľadávok zabezpečovať uplatnenie tohto zákona v praxi. V prvom štádiu aplikácie návrhu zákona je potrebné počítať s minimálnym personálnym zabezpečením v počte 25 zamestnancov,  z  toho 5 na úrovni ministerstva financií a 20 na úrovni orgánov príslušných na vymáhanie finančných pohľadávok - daňový úrad, obec, colný úrad a správa finančnej kontroly, ktoré zabezpečujú vymáhanie pohľadávok v Slovenskej republike podľa  platných zákonov. V ďalších rokoch bude potrebné,  v závislosti od rozšírenia uplatnenia právnej normy v praxi a počtu dožiadaní, počítať s možným zvýšením počtu  zamestnancov.

Jednorázové  výdavky  spojené  so zavedením zákona  do  praxe  možno odhadnúť vo výške 15 mil. Sk, čo v prepočte na 1 zamestnanca predstavuje cca 600 000 Sk, z toho bežné výdavky cca 480 000 Sk ( mzdové prostriedky tvoria cca 330 000 Sk, cestovné a ďalšie výdavky ako napr. poštovné, bankové poplatky, náklady na školenie zamestnancov, poplatky za preklady, poplatky za úradné overenie ...) cca 150 000 Sk a kapitálové výdavky (materiálno - technické vybavenie cca 120 000 Sk). Úlohy vyplývajúce z navrhovaného zákona nie sú príslušnými orgánmi do prijatia tejto právnej normy zabezpečované.