Správa o stave ochrany práce a o činnosti orgánov štátnej správy
 v oblasti inšpekcie práce za rok 2000

Úvod
Presadzovanie štátnej politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov , bezpečnosti technických zariadení a pracovného prostredia je na Slovensku zabezpečované a kompetenčne pokryté predovšetkým tromi rezortmi a to Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej MPSVR SR), s výkonnými orgánmi Národného inšpektorátu práce (ďalej NIP), ktorý od 1.7.2000 prevzal túto činnosť pretransformovaním sa z Úradu bezpečnosti práce Slovenskej republiky (ďalej ÚBP SR), Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej MZ SR) s orgánmi štátneho zdravotného dozoru a Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej MH SR) s výkonnými orgánmi štátnej banskej správy.
Vláda SR uložila uvedeným orgánom uznesením č. 363 z 23. mája 1995 predkladať každoročne od roku 1996 na rokovanie vlády spoločnú správu o stave a vývoji bezpečnosti práce, pracovnej úrazovosti, pracovných podmienkach a ochoreniach podmienených prácou v Slovenskej republike. 
Predkladaná správa vypracovaná v zmysle predmetného uznesenia, je doplnená správou o dodržiavaní pracovnoprávnych predpisov a predpisov o zamestnanosti spracovanou Národným úradom práce. Správa je rozdelená do štyroch samostatných častí spracovaných samostatne každým z uvedených orgánov na základe ich vlastných poznatkov.

Časť 1. je spracovaná MPSVR SR, ktorého výkonnou zložkou v predmetnej oblasti je v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov, NIP a ním riadené inšpektoráty práce so sídlom v krajských mestách. Obsahuje poznatky z výkonu inšpekcie práce a analýzy pracovnej úrazovosti a informáciu o činnosti Technickej inšpekcie a Výskumného a vzdelávacieho ústavu bezpečnosti práce.

Časť 2. za rezort MH SR vychádza z podkladov štátnej banskej správy, ktorej orgány vykonávajú  dozor nad dodržiavaním zákona č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej bánskej správe v znení neskorších predpisov a predpisov vydaných na ich základe ako i všeobecne záväzných predpisov, ak upravujú bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, bezpečnosť technických zariadení, požiarnu ochranu a pracovné podmienky, v organizáciach pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom a pri používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce.

Časť 3. obsahuje hodnotenie vypracované MZ SR za oblasť pracovných podmienok a ochorení spôsobených prácou. Orgány na ochranu zdravia vykonávajú štátny zdravotný dozor v oblasti ochrany zdravia pri práci v súlade s ustanoveniami zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.

Časť 4. vychádza z podkladov Národného úradu práce, ktorý je orgánom zabezpečujúcim politiku trhu práce.

Časť 1.  Hodnotenie stavu a vývoja bezpečnosti práce a pracovnej úrazovosti na základe poznatkov Národného inšpektorátu práce

Rok 2000 bol poznačený v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej BOZP) významnými zmenami súvisiacimi s nadobudnutí účinnosti zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých predpisov, od 1.7.2000. Úrad bezpečnosti práce Slovenskej republiky bol pretransformovaný na Národný inšpektorát práce riadený Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, pod ktoré pripadlo i priame riadenie Technickej inšpekcie a Výskumného a vzdelávacieho ústavu bezpečnosti práce.
Úlohy štátneho odborného dozoru nad bezpečnosťou práce – v prvom polroku zabezpečovalo osem inšpektorátov bezpečnosti práce, v druhom polroku – osem inšpektorátov práce, v jednotlivých krajoch podľa územnosprávneho členenia Slovenskej republiky.
Plán činnosti týchto orgánov na rok 2000 bol zostavený na základe výsledkov analytického hodnotenia informácií o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a pracovnej úrazovosti v jednotlivých odvetviach výrobnej aj nevýrobnej sféry sústreďovaných v informačnom systéme inšpekcie práce počas predchádzajúcich rokov. 
Dozornú a inšpekčnú činnosť v roku 2000 zabezpečovalo 165 inšpektorov, ktorí realizovali 19 033 výkonov v druhovej skladbe uvedenej v prílohe 1. Dominantnú časť ich činnosti tvorili tzv. terénne výkony – najmä previerky dodržiavania predpisov, vyšetrovanie pracovných úrazov, prešetrovanie sťažností a kolaudácie stavieb, ktoré vykonávali priamo v podnikateľských subjektoch. Takýchto výkonov bolo realizovaných 10 965, čo predstavuje v priemere na jedného inšpektora 767,55 hodín strávených priamo v kontrolovaných subjektoch.
Počas jednotlivých výkonov inšpektori navštívili 7 609 subjektov, ktoré v tom čase zamestnávali 683 282 zamestnancov a zistili 76 787 nedostatkov, čo je o 10 303 nedostatkov viac ako v roku 1999, čo predstavuje ich nárast o 15,50 %.
V požadovanom rozsahu boli splnené plánované celoslovenské a krajské úlohy dozornej činnosti a operatívne sa plnili aj ďalšie požiadavky vyplývajúce z potrieb rezortu ÚBP SR, resp. NIP a iných rezortov.
Štyri celoslovenské úlohy boli zamerané na poskytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov, zváranie – dodržiavanie predpisov BOZP, kontrolu výrobcov vyhradených technických zariadení a dodržiavanie BOZP pri stavebných prácach.
Dve úlohy so špeciálnym režimom preverili dodržiavanie požiadaviek BOZP pri prevádzke tvárniacich strojov a ustanovení právnych predpisov pri registrácii a evidencii pracovných úrazov.
	Jednotlivé inšpektoráty práce okrem vyššie uvedených celoslovenských úloh realizovali aj krajské úlohy s týmto zovšeobecneným zameraním:
–	jesenné zberové práce, výkup a skladovanie poľnohospodárskych produktov,
–	živočíšna výroba,
–	ťažba, približovanie a spracovanie dreva, práca s reťazovými pílami,
–	čistiarne odpadových vôd,
–	mlyny a pekárne, cukrárenská výroba, mäsokombináty,
–	výroba nealkoholických nápojov a minerálnych vôd,
–	textilný priemysel,
–	drevospracujúci priemysel, drevoobrábacie stroje,
–	spracovanie hliny, kameniny a keramiky,
–	výroba vápna, cementu a obalových živicových zmesí,
–	gumárenské a plastikárske stroje a zariadenia,
–	doprava – železnice a automobilová (SAD, súkromí dopravcovia),
–	stavebníctvo – pozemné a montážne práce, stavebné stroje,
–	výstavba a opravy cirkevných objektov,
–	energetika,
–	stredotlakové a vysokotlakové kotolne,
–	skladovanie, veľkoobchod a maloobchod,
–	hotely, ubytovacie zariadenia, reštaurácie a ostatné stravovacie zariadenia,
–	banky a peňažné ústavy, knižnice a archívy, základné a stredné školy,
–	telekomunikácie,
–	služby obciam (napr. zber komunálneho odpadu),
–	nemocnice, sanatória a liečebne, elektrické zariadenia v operačných sálach a JIS,
–	previerky na podnet inšpektora.
Poznatky získané v rámci plnenia týchto úloh sú uvedené v nasledujúcom texte.
V oblasti ustanovených pracovných podmienok (Príloha 2) bolo zistených 19 994 porušení predpisov, čo je 26,04 % z celkového počtu zistených nedostatkov a v porovnaní s rokom 1999 to znamená ich nárast o 7,03 %. Nepriaznivý stav v tejto oblasti podčiarkuje 1 510 vydaných rozhodnutí, ktoré tvorili najmä zákazy prác bez oprávnenia alebo kvalifikácie (681 prípadov), zákazy ostatných prác proti predpisom (454 prípadov) a zákazy práce nadčas (363 prípadov).
V oblasti pracovných podmienok žien je najbežnejšie zisťovaným nedostatkom nevypracovanie zoznamov prác zakázaných ženám, tehotným ženám a matkám do deviatich mesiacov po pôrode, a to predovšetkým v pôdohospodárstve, hoteloch a reštauráciách. Vyskytli sa aj prípady ručnej manipulácie žien s nadlimitnými bremenami.
Ďalším stále vo väčšej miere v poslednej dobe zisťovaným nedostatkom je značné prekračovanie limitov práce nadčas.
Mnohí zamestnávatelia zanedbávajú povinnosť zabezpečiť zamestnancom pravidelné lekárske prehliadky. Boli zistené prípady zaraďovania zamestnancov na rizikové práce, alebo vykonávanie nočnej práce bez lekárskych prehliadok.
Pretrvávanie takých nedostatkov, ako je neposkytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov, zdôvodňujú hlavne malé podniky nepriaznivou ekonomickou situáciou. Mnohé subjekty nemajú vypracované zoznamy pre poskytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov na základe hodnotenia nebezpečenstiev.
K  často sa opakujúcim  nedostatkom patrí nevykonávanie, resp. formálne vykonávanie školení zamestnancov k BOZP, vykonávanie prác bez odbornej spôsobilosti, absencia zástupcov zamestnancov (825 prípadov), nevykonané posúdenie rizík, nevypracované prevádzkové predpisy, nedostatky v evidencii a registrácii pracovných úrazov atď.
V oblasti pracovného prostredia bolo zistených 443 nedostatkov. Najčastejšie nedostatky sa týkali nevykonania meraní škodlivých faktorov pracovného prostredia, nedostatočného odsávania škodlivých látok, neodstraňovania zvyškov chemických látok (náterových hmôt, riedidiel) po skončení práce, chýbajúcich havarijných a záchytných nádrží, nedostatočného osvetlenia pracovných priestorov a nadmernej prašnosti. 
Na prevádzkových budovách a objektoch bolo zistených 7 900 nedostatkov (10,2 % z celkového počtu). Je to oproti predchádzajúcemu roku zníženie podielu ich výskytu avšak bolo zistených viac nedostatkov závažného charakteru, čo viedlo k vydaniu 122 rozhodnutí o zákazoch používania výrobných a prevádzkových priestorov, čo je o 54 rozhodnutí viac ako v roku 1999.
Nedostatky súvisia s nedostatočnou údržbou prevádzkových objektov, alebo nevhodnými stavebnými úpravami objektov pri zmene účelu ich využívania.. Tak, ako po minulé roky, vážne nedostatky sa vyskytovali najmä na objektoch v školstve, v zdravotníctve a v poľnohospodárstve (hlavne objekty živočíšnej výroby).
Najčastejšie sa opakovali tieto nedostatky:
–	prenajaté nevhodné pracovné priestory pre realizovaný typ činnosti,
–	poškodené stropy a strešné krytiny,
–	nedostatočný pracovný priestor okolo strojov,
–	nevyznačené a nedostatočne osvetlené komunikácie a chodníky, únikové cesty a trasy nedostatočne priechodné, neoznačené zúžené vjazdy a výjazdy pre vozidlá, brány bez zaistenia v otvorenej polohe,
–	nerovné podlahy prevádzok a nezakryté pracovné jamy a otvory v podlahách,
–	poškodené schodištia bez madiel a zábradlí resp. s nedostatočne upevnenými zábradliami,
–	nevyznačená nosnosť regálov a regálových buniek, resp. poškodené regály,
–	pevné rebríky nie sú vybavené ochranným košom.
V oblasti vyhradených technických zariadení bolo zistených 28 743 nedostatkov a predstavujú 37,43 % z ich celkového počtu. Je to oproti roku 1999 nárast o 4 617 nedostatkov. Prejavuje sa nedostatočná starostlivosť a údržba. Pri jednotlivých druhoch vyhradených technických zariadení boli zisťované nasledovné nedostatky:
–	elektrické zariadenia  14 966 nedostatkov, a to hlavne chýbajúca dokumentácia, resp. dokumentácia nevyhotovená podľa skutkového stavu, nevykonávanie odborných prehliadok a skúšok elektrických zariadení, živé časti elektrických zariadení neboli chránené pred dotykom, nerealizovaná bleskozvodná ochrana objektu, neboli vykonávané revízie ručného náradia, resp. premeškané ich lehoty, istiace prvky v rozvádzačoch neboli označené podľa jednotlivých obvodov, elektrické rozvádzače boli skorodované, vo vysokonapäťových rozvodniach neboli k dispozícii bezpečnostné a prevádzkové predpisy, obsluhu zariadení vykonávali pracovníci, ktorí neboli poučení v rozsahu vykonávanej činnosti,
–	tlakové zariadenia  5 782 nedostatkov, v ktorých prevládali: nevykonávanie odborných prehliadok a skúšok, resp. neboli odstraňované nedostatky z nich, obsluhu vykonávali zamestnanci bez odbornej spôsobilosti, nevypracované prevádzkové poriadky, nefunkčné zabezpečovacie zariadenia, nevykonávané merania oxidu uhoľnatého v kotolni, manometre na kotloch nemali vyznačený rozsah, neboli predložené protokoly o nastavení poistných ventilov atď.,
–	plynové zariadenia  4 604 nedostatkov tvorilo hlavne nevykonávanie odborných prehliadok a skúšok, chýbajúca sprievodná technická dokumentácia, prevádzkové denníky a návody na obsluhu, obsluha bez odbornej spôsobilosti, nevyhovujúce vetranie objektov, neoznačené, vodivo nepospájané, neuzemnené a proti korózii nechránené plynové potrubia, nevykonávaním kontroly na tesnosť rozoberateľných spojov a na prítomnosť CO v plynovej kotolni a ďalšie,
–	zdvíhacie zariadenia  4 391 nedostatkov, najčastejšie sa opakovali: nevypracovaná technická a prevádzková dokumentácia, nevedené záznamy o vykonaných opravách, údržbách a meraniach, nevykonávanie opakovaných úradných skúšok, viazacie prostriedky poškodené a ne označené dovolenou nosnosťou, žeriavy nemali vyznačenú nosnosť, nekvalifikovaná obsluha žeriavov, poškodené ohradenie šachty výťahu, chýbajúce bezpečnostné značky a tabuľky v osobných výťahoch a iné.
Zistenie závažného porušenia predpisov viedlo k vydaniu 205 rozhodnutí o vyradení vyhradených technických zariadení z prevádzky, z toho 82 tlakových zariadení, 44 zdvíhacích zariadení, 40 elektrických zariadení a 39 plynových zariadení.

Pri prevádzke strojov a technických zariadení inšpektori zistili 9 343 nedostatkov, čo predstavuje 12,17 % z celkového počtu nedostatkov. Oproti roku 1999 to znamená nárast o 5 317 nedostatkov (t.j. o 132 %) . Podľa druhov strojov a zariadení bol zistený nasledovný počet nedostatkov:
–	tvárniace stroje	5 071 nedostatkov	
–	kovoobrábacie stroje	1 924 nedostatkov	
–	drevoobrábacie stroje	1 882 nedostatkov	
–	ostatné strojné zariadenia	466 nedostatkov	
Na základe zistenia závažného porušenia predpisov a bezprostredného ohrozenia života a zdravia zamestnancov bolo vydaných 1 286 rozhodnutí o vyradení strojov a zariadení z prevádzky, čo je o 246 vyradení viac (t.j. 26,08 %) ako v roku 1999.
Nedostatky súviseli hlavne s nedostatočnou údržbou a čistením strojov, kontrolou ich vybavenia bezpečnostnými a ochrannými prvkami a prevádzkovaním fyzicky a morálne opotrebovaných strojov a technických zariadení najmä v malých podnikateľských subjektoch. 
–	Tvárniace stroje  medzi najčastejšie nedostatky patrili chýbajúce ochranné zariadenia nebezpečného priestoru, nefunkčné poistky voči opakovanému zdvihu, nezabezpečené ovládacie zariadenie proti zásahu nepovolaných osôb, nefunkčné dvojručné ovládanie a blokovacie zariadenie odklopných krytov a pod., na čo má vplyv i nevykonávanie skúšok tvárniacich strojov minimálne raz za rok za účelom kontroly dodržiavania bezpečnostných požiadaviek. 
–	Kovoobrábacie stroje  tak ako po minulé roky, najčastejšími nedostatkami boli chýbajúce alebo nedostatočné ochranné kryty, nesprávne nastavenie brúsneho kotúča od podpery alebo chýbajúce podpery a funkčné zariadenia na zachytávanie brúsneho prachu, chýbajúce zabezpečenie proti samovoľnému posuvu vretena na vŕtačkách s posuvným vretenom atď.
–	Drevoobrábacie stroje  najčastejšie nedostatky reprezentujú neurčené bezpečné pracovné postupy, chýbali ochranné kryty pílového kotúča alebo hnacích prevodov kotúčových píl a rezných nástrojov, chýbali rozovieracie kliny kotúčových píl, otvorením vstupu do podpília rámových píl neblokovaný pohon píly, nebola vedená sprievodná dokumentácia, koľajové vozíky nemali ochranné zhrňovače na ochranu nôh obsluhy, nebol zamedzený prístup k nebezpečným častiam strojov a pod.
–	Ostatné strojné zariadenia – stavebné stroje neboli vybavené prevádzkovými dokladmi, lekárničkami, hasiacimi prístrojmi, mali rozbité svetlá a opotrebované pneumatiky. Motorové vozíky boli prevádzkované bez pravidelných kontrol, na opotrebovaných pneumatikách, s nefunkčným osvetlením, chýbajúcimi spätnými zrkadlami, nedovolenými úpravami vidlíc, netesnými hydraulickými obvodmi a nefunkčnými parkovacími brzdami. V lesnom hospodárstve boli používané lesnícke navijaky bez ochranných zariadení. Na poľnohospodárskych a potravinárskych strojoch najčastejšie chýbali ochranné kryty nebezpečných častí.
Podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností kontrolovaných subjektov, sa v roku 2000 na celkovom počte 76 787 nedostatkov v najviac podieľali:
- priemyselná výroba	30 653 nedostatkov  (39,92 %)	

- veľkoobchod, maloobchod, oprava mot. vozidiel	9 179 nedostatkov   (11,95 %)	

- stavebníctvo	8 000 nedostatkov  (10,42 %)	
- poľnohospodárstvo, poľovníctvo a lesné hospodárstvo	6 553 nedostatkov  (8,53 %)	
Najvýraznejší nárast nedostatkov oproti predošlému roku bol zaznamenaný v odvetviach doprava, skladovanie a spoje (o 246,58 %), ostatné verejné, sociálne a osobné služby (o 159,3 %), nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj (o 156,11 %) a peňažníctvo a poisťovníctvo (o 155,29 %).
Za závažné porušovanie predpisov bolo uložených podnikateľským subjektom 179 právoplatných pokút v úhrnnej hodnote 5 289 000 Sk a jednotlivcom 14 právoplatných pokút v úhrnej hodnote 58 150 Sk. Ďalej inšpektoráty práce uložili 277 blokových pokút v celkovej sume 100 450 Sk. 
Správa o výsledkoch inšpekcie práce v jadrovej energetike za rok 2000 bola predložená vláde SR ako samostatný materiál.
Stav pracovnej úrazovosti v Slovenskej republike v roku 2000

Z medziročného porovnania štatistických údajov publikovaných Štatistickým úradom Slovenskej republiky (ŠÚ SR) za rok 2000 vyplýva zníženie hodnôt všetkých vykazovaných ukazovateľov pracovnej úrazovosti v SR, a to v absolútnych aj v relatívnych hodnotách. Z hľadiska dlhodobého vývoja možno konštatovať, že relatívna početnosť pracovných úrazov na 100 zamestnancov hodnotou 1,07 v roku 2000 dosiahla najnižšiu úroveň od roku 1969, keď mala hodnotu 3,23.
Organizácie v SR za rok 2000 štatisticky vykázali celkove 22 116 pracovných úrazov(ďalej PÚ). Počet PÚ zaznamenal oproti roku 1999 pokles o 7,94 % (t.j. o 1 907 prípadov), čo v relácii k počtu zamestnancov v SR predstavuje priemernú početnosť ich výskytu 1,07 na 100 zamestnancov. 
	Zníženie počtu PÚ sa prejavilo aj na znížení počtu dní pracovnej neschopnosti z dôvodu PÚ o 9,23 % na celkový počet 855 713 kalendárnych dní. V absolútnom vyjadrení to predstavuje pokles o 86 987 dní PN. V dôsledku PÚ chýbalo na pracoviskách v SR denne priemerne 2 344 zamestnancov, čo je o 239 menej ako v roku 1999. Priemerný počet dní pracovnej neschopnosti na 1 pracovný úraz sa znížil z hodnoty 39,24 v roku 1999 na 38,69 v roku 2000 (t.j. o 1,40 %). 
Prehľad ukazovateľov pracovnej úrazovosti v SR je podľa sledovaných sektorov uvedený v prílohe 3. 
Z územného hľadiska (Príloha 4) možno konštatovať, že najvyššiu priemernú početnosť výskytu PÚ vykazuje Banskobystrický kraj (1,37 na 100 zamestnancov), najnižšie hodnoty priemernej početnosti PÚ, rovnako ako v predchádzajúcich štyroch rokoch, sa udržiavajú v Bratislavskom kraji (0,71 na 100 zamestnancov). 
	Stav pracovnej úrazovosti z hľadiska jednotlivých odvetví hospodárstva SR (Príloha 5), na základe ukazovateľa priemernej početnosti výskytu PÚ vyplýva, že najvyššia pracovná úrazovosť bola v odvetví ťažby nerastných surovín  a v rámci tejto kategórie konkrétne v ťažbe energetických surovín  6,65 PÚ na 100 zamestnancov. Uvedená hodnota výrazne prevyšuje pracovnú úrazovosť v ďalších odvetvových kategóriách a subkategóriách a v porovnaní s celoslovenským priemerom predstavuje jeho 6,2-násobok. Ďalšími subkategóriami v odvetviach, ktoré presiahli celoslovenský priemer (1,07) sú napr. spracovanie dreva a výrobkov z dreva (4,95 PÚ na 100 zamestnancov), výroba dopravných prostriedkov (3,61), výroba inde neklasifikovaná (2,98), výroba ostatných nekovových minerálnych výrobkov (2,66) a výroba kovov a výroba kovových výrobkov (2,39) a výrobu potravín, nápojov a spracovanie tabaku (2,38).
Z údajov evidovaných v informačnom systéme Národného inšpektorátu práca vyplýva, že v roku 2000 došlo v organizáciách patriacich do pôsobnosti NIP k 86 smrteľným pracovným úrazom (SPÚ), čo je oproti roku 1999 pokles o 28 prípadov (24,56 %) a 207 ťažkých pracovných úrazov (ŤPÚ), čo je o 9 prípadov menej ako v roku 1999 (t.j. o 4,17 %).
Stav a vývoj SPÚ a ŤPÚ v členení podľa jednotlivých krajov je uvedený v prílohe 6.
Z členenia závažných pracovných úrazov podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností zamestnávateľských organizácií vyplýva, že najvyšší podiel najzávažnejších pracovných úrazov sa koncentroval v odvetvových oddieloch: priemyselná výroba  27,65 % z počtu závažných pracovných úrazov (26 SPÚ, 55 ŤPÚ), stavebníctvo  18,43 % (13 SPÚ, 41 ŤPÚ) a poľnohospodárstvo, poľovníctvo a súvisiace služby  11,60 % z počtu závažných pracovných úrazov (9 SPÚ, 25 ŤPÚ),.
Najdôležitejšími charakteristikami úrazových udalostí sú však zdroje a príčiny ich vzniku. Zo štatistiky týchto sledovaných údajov vyhodnocovaných v rámci štatistického informačného systému NIP vyplýva, že väčšina prípadov (82,26 % závažných pracovných úrazov) sa kumulovala do štyroch hlavných zdrojových skupín: 
–	V súvislosti s prevádzkou dopravných prostriedkov vzniklo 42 SPÚ (48,84 %) a 56 ŤPÚ (27,05 %). Ťažisko smrteľnej a ťažkej pracovnej úrazovosti pritom bolo v dopravnej nehodovosti (38 SPÚ a 53 ŤPÚ) na verejných komunikáciach.
–	Pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb sa podieľali na vzniku 13 SPÚ (15,11 %) a 61 ŤPÚ (29,47%).
–	Stroje boli zdrojom 4 SPÚ (4,65%) a 40 ŤPÚ (19,32%).
–	Materiál, bremená, predmety sa podieľali na vzniku 6 SPÚ (6,97%) a 19 ŤPÚ (9,18%).
Doprava je stále ťažiskovým zdrojom najzávažnejších PÚ. Štruktúra zdrojových skupín na prvých troch miestach je v podstate dlhodobo nemenná, čo vyjadruje všeobecne väčšiu rizikovosť uvedených zdrojových skupín z hľadiska pracovnej úrazovosti. 

Z hodnotenia príčin vzniku SPÚ a ŤPÚ v roku 2000 na základe údajov NIP vyplýva, že oproti roku 1999 sa mierne znížil podiel prípadov zapríčinených nedostatkami, za ktoré nesú zodpovednosť zamestnávateľské subjekty, a to pri SPÚ z 20,18 % na 19,77 % a pri ŤPÚ z 27,78 % na 23,67 % z ich celkového počtu v príslušnom roku.
Najčastejšie zisťované príčiny boli v organizácii práce a nedostatočnej kontrole výkonu práce (5 SPÚ, 22 ŤPÚ). Vyskytovali sa najmä pri pádoch osôb na pracovných, prípadne cestných dopravných priestoroch a pri manipulácii s materiálom, bremenami a predmetmi.
Ďalšou často sa vyskytujúcou príčinou zo strany zamestnávateľov boli chýbajúce alebo nedostatočné ochranné zariadenia a zabezpečenia strojov, pracovísk i zamestnancov (6 SPÚ, 15 ŤPÚ) a mali za následok najmä prípady spôsobené strojmi  hlavne pílami a tiež pri práci na zvýšených pracoviskách.
Sami zamestnanci si zapríčinili v hodnotenom roku svojím nebezpečným konaním, spojeným s porušovaním predpisov a pokynov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci 31 SPÚ (36,05 %) oproti 29 prípadom (25,44 %) v roku 1999 a 53 ŤPÚ (25,60 %), pričom v roku 1999 bolo 49 ŤPÚ (22,69 %). Takéto konanie malo za následok vznik závažných pracovných úrazov, najmä pri prevádzke dopravných prostriedkov (dopravné nehody na verejných ale i vnútropodnikových komunikáciách) a pri práci na strojoch. Pre ilustráciu je v prílohe 7 uvedený prehľad počtu SPÚ a ŤPÚ, pri vyšetrovaní ktorých bolo zistené požitie alkoholu postihnutými zamestnancami.
V skupine prípadov nezavinených ani zamestnávateľom, ani postihnutým, ale vzniknutých z iných príčin, pri SPÚ došlo ku zníženiu ich podielu z 62 prípadov (54,39 %) v roku 1999 na 38 prípadov (44,19 %) v roku 2000. Pri ŤPÚ sa podiel nezmenil - 101 prípadov (48,79 %), pričom percentuálny podiel v roku 1999 bol 46,76 % z celkového počtu ŤPÚ. Podstatná časť SPÚ i ŤPÚ z tejto skupiny príčin, za ktoré nenesie zodpovednosť zamestnávateľ ani postihnutý zamestnanec, bola zavinená nebezpečným konaním iných osôb (14 SPÚ, 30 ŤPÚ). Okrem napadnutia zamestnancov, ktoré sa tiež vyskytovalo v tejto skupine, sa takmer všetky zvyšné prípady týkali porušovania dopravných predpisov inými účastníkmi cestnej premávky, ktoré viedlo ku vzniku dopravných nehôd na verejných komunikáciách. Viaceré prípady z tejto skupiny príčin vznikli tiež v dôsledku nedostatočných osobných predpokladov zamestnanca pre pracovný výkon v konkrétnom čase úrazu (napr. v dôsledku okamžitého nepriaznivého psychofyziologického stavu  momentálnej indispozície, nepozornosti a pod.) a tiež bežného pracovného rizika pri dodržaní predpisov o BOZP zo strany organizácie i zamestnanca (10 SPÚ, 49 ŤPÚ).

Činnosť Technickej inšpekcie
Rok 2000 bol pre Technickú inšpekciu (ďalej TI), štátnu príspevkovú organizáciu na kapitole MPSVR SR, rozhodujúcim z pohľadu dobudovania systému kvality a prípravy na národnú akreditáciu. V apríli až júni posudzovatelia Slovenskej národnej akreditačnej služby vykonali hlavné posúdenie (externé audity) na ústredí a všetkých pracoviskách TI. Na základe pozitívneho výsledku auditu získala v novembri Osvedčenie o akreditácii č. I 001/00 o spôsobilosti vykonávať inšpekciu nestranne a dôveryhodne ako inšpekčný orgán typu A podľa požiadaviek STN EN 45004.
V mesiaci august vykonal Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR externý audit na TI za účelom preverenia podmienok na získanie autorizácie v zmysle zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene o doplnení niektorých zákonov. Tento audit bol úspešný a v decembri získala TI rozhodnutie o autorizácii č. 69/2000 ako autorizovaná osoba SKTC-169 na vykonávanie inšpekcie podľa nariadení vlády č. 391/1999 Z.z. ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na strojové zariadenia v znení nariadenia vlády č. 475/2000 Z.z., ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 391/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na strojové zariadenia, č. 392/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody pre elektrické zariadenia, ktoré sa používajú v určitom rozsahu napätia, č. 393/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na spotrebiče plynných palív, a č. 400/1999 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na ostatné určené výrobky.
Činnosť TI sa v roku 2000 zameriavala hlavne na vykonávanie prehliadok a skúšok technických zariadení vrátane osvedčovania konštrukčných dokumentácií a zariadení, preverovanie odbornej spôsobilosti právnických a fyzických osôb a v menšej miere posudzovanie dokumentácií súvisiacich so stavebným konaním. TI v roku 2000 vykonávala iba činnosť podľa úloh ustanovených v § 6a Zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení neskorších predpisov a od 1.7.2000 podľa § 7a zákona č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov. TI v roku 2000 nevykonávala hospodársku činnosť.

Činnosť Výskumného a vzdelávacieho ústavu bezpečnosti práce
Výskumný a vzdelávací ústav bezpečnosti práce v Bratislave (ďalej VVÚBP) v súlade s plánom technického rozvoja výskumno-vývojovej základne v roku 2000 riešil úlohy v troch základných skupinách, z ktorých prvá obsahuje úlohy výskumného charakteru (8 úloh), druhá skupina úloh z oblasti skúšobníctva a normalizácie (2 úlohy) a tretia skupina obsahuje ostatné úlohy (5 úloh) z oblasti vedecko-technických a ekonomických informácií, vydavateľskej, výstavníckej a expertíznej činnosti. 
Úlohy skúšobníctva zabezpečoval VVÚBP prostredníctvom skúšobne - SKTC 116 s autorizáciou na OOPP. 
Činnosť v oblasti normalizácie bola zameraná na harmonizáciu a implementáciu noriem a predpisov ISO a EN do slovenskej legislatívy a plnil funkciu Národného informačného strediska CIS v Slovenskej republike,
Na úseku vydavateľskej činnosti sa zabezpečovalo vydávanie celoštátneho časopisu Bezpečná práca pre teóriu a prax bezpečnosti práce. Doplňovali sa vypredané inštruktážne videofilmy novými kópiami.
VVÚBP uskutočnil XIII. konferenciu s medzinárodnou účasťou na tému „Aktuálne otázky bezpečnosti práce“ v Starej Lesnej.
Ústav sa prezentoval aktívnou účasťou na medzinárodnej výstave bezpečnosti práce EXPO - ALARM formou výstavného stánku Full-Service.
Boli pripravené podklady pre akreditáciu ústavu na vykonávanie výskumnej činnosti formou periodického hodnotenia. Akreditácia sa úspešne ukončila 21. 6. 2000.
Na úseku vzdelávania BOZP sa zabezpečovala najmä výchova bezpečnostných technikov a vedúcich zamestnancov zamestnávateľských subjektov, so zameraním na prípravu odborných zamestnancov a lektorov bezpečnosti práce, na základnú a ďalšiu odbornú prípravu technikov požiarnej ochrany a na odborné semináre, aktualizačné kurzy a konferencie BOZP.

Legislatívna činnosť MPSVR SR v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v roku 2000

V rámci prípravy nových právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zabezpečovalo legislatívny proces nasledujúcich právnych predpisov:
•	zákon č. 95/2000 Z. z o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 1. júla 2000, resp. 1. júla 2001,
•	návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci  v znení zákona č. 95/2000 Z. z. a o zmene a doplnení Zákonníka práce s predpokladanou účinnosťou dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov Slovenskej republiky,
•	návrh Zákonníka práce s predpokladanou účinnosťou od 1. januára 2002,
•	nariadenie vlády SR č. 29/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na osobné ochranné prostriedky s účinnosťou od 1. apríla 2001,
•	návrh nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri používaní pracovných prostriedkov s predpokladanou účinnosťou od 1. mája 2001.
•	návrh nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko.

MPSVR SR pripravovalo aj ďalšie právne úpravy, ktoré boli v roku 2000 v štádiu rozpracovanosti, napr. návrh nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami a návrh nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami, návrh nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko, ktorých gestorstvo neskôr prevzalo MZ SR.

Časť 2.  Hodnotenie stavu a vývoja bezpečnosti práce a pracovnej úrazovosti na základe poznatkov orgánov štátnej banskej správy

Orgánmi štátnej banskej správy v oblasti výkonu hlavného dozoru nad dodržiavaním zákona SNR č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení neskorších predpisov, zákona SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov, predpisov vydaných na ich základe a iných všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich ochranu a využívanie ložísk nerastov, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, bezpečnosť technických zariadení, požiarnu ochranu v podzemí a pracovné podmienky v organizáciách vykonávajúcich banskú činnosť alebo činnosť vykonávanú banským spôsobom a pri výrobe, spracúvaní, príprave, používaní, skúšaní alebo uskladňovaní výbušnín alebo vykonávaní výskumu, vývoja alebo pokusnej výrobe výbušnín a pri používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce sú:
1. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky ako ústredný orgán štátnej správy,
2. Hlavný banský úrad v Banskej Štiavnici
3. Obvodné banské úrady: Obvodný banský úrad v Bratislave,
Obvodný banský úrad v Banskej Bystrici,
Obvodný banský úrad v Košiciach,
Obvodný banský úrad v Prievidzi,
Obvodný banský úrad v Spišskej Novej Vsi.

V štátnej banskej správe v roku 2000 pracovalo 50 inšpektorov, ktorých pracovnou náplňou je okrem iného aj plnenie úloh hlavného dozoru na úseku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti technických zariadení, požiarnej ochrany v podzemí, pracovných podmienok a výrobe výbušnín a používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce. Inšpektori vykonali celkom 1581 inšpekcií, z ktorých prakticky každá sa dotýka bezpečnosti práce a pri ktorých bolo vykonaných 2994 správnych úkonov. Najväčší počet inšpekcií bolo vykonaných v obvode pôsobnosti Obvodného banského úradu (ďalej OBÚ) Banská Bystrica – celkom 372, najmenší počet inšpekcií – celkom 202 bolo vykonaných v obvode pôsobnosti OBÚ Bratislava. Prehľad počtu inšpekcií podľa úradov a druhu ťaženého nerastu uvádza príloha č.8.
Najviac správnych úkonov - celkom 996 v bolo vykonaných v obvode pôsobnosti OBÚ Prievidza, najmenej - celkom 366, v obvode pôsobnosti OBÚ Bratislava. Ich prehľad podľa druhu ťaženého nerastu uvádza príloha č. 9 a podľa druhu správneho úkonu, príloha č. 10.
Vykonané špecializované inšpekcie boli zamerané na dodržiavanie vyššie citovaných zákonov, predpisov vydaných na ich základe a predpisov upravujúcich bezpečnosť prevádzky, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, bezpečnosť technických zariadení, požiarnu ochranu v podzemí a na pracovné podmienky zamestnancov a boli vykonané najmä na základe plánovaných špecializovaných inšpekcií, na základe inšpekcií vyplývajúcich z náhodného určenia rozsahu a zamerania, následných inšpekcií zameraných na kontrolu plnenia opatrení, vyplývajúcich zo záväzných príkazov a na základe oznámenia organizácií o ukončení montážnych prác technických zariadení.
Okrem uvedených inšpekcií Hlavný banský úrad vykonal na úseku bezpečnosti práce špecializované previerky na Bani Nováky so zameraním na ťažné technické zariadenia a na Hlavnej banskej záchrannej stanici v Malackách so zameraním na kontrolu plnenia úloh banskej záchrannej služby.
Zvýšená pozornosť na dodržiavanie bezpečnosti práce a technických zariadení bola venovaná inšpekciám vykonaným v organizáciách vykonávajúcich razenie diaľničných a cestných tunelov, kde vznikajú doposiaľ neobvyklé pracovné vzťahy dané súčinnosťou a koordináciou rôznych pracovných činností medzi organizáciami vykonávajúcimi činnosť vykonávanú banským spôsobom a  inými organizáciami vykonávajúcimi činnosti súvisiace najmä s razením a výstavbou cestných tunelov.
V rámci hlavného dozoru inšpektori štátnej banskej správy vykonali aj niekoľko špecializovaných inšpekcií zameraných na oblasť používania výbušnín na trhacie práce v oblasti nesúvisiacej s dobývaním nerastov a na ohňostrojné práce.
Inšpektori štátnej banskej správy sa zúčastňovali pravidelných školení a overovania odbornej spôsobilosti zamestnancov organizácií, usporadúvaných organizáciami alebo vedecko­tech-nickými spoločnosťami organizácií, na ktorých odprednášali množstvo tém zameraných hlavne na bezpečnosť práce, bezpečnosť technických zariadení a prevádzky a na zvýšenie bezpečnostno-technického vedomia zamestnancov organizácií.
V rámci poradenskej činnosti vyplývajúcej najmä zo Zásad výkonu poradenstva o bezpečnosti pri práci schválených uznesením vlády SSR č. 270 zo 14. decembra 1987 sa rok 2000 javil ako rok zvýšeného záujmu o konzultácie a výklad k banským a iným súvisiacim predpisom a k záväznosti technických noriem. V tejto oblasti bolo vydaných celkom 384 poradných aktov,  ktorých väčšina bola zameraná na problémy súvisiace s bezpečnosťou práce a technických zariadení.
Proces harmonizácie technických noriem, zánik záväznosti technických noriem a zdĺhavý proces zavádzania európskych noriem do sústavy STN, vrátane postupného osvojovania si nových zákonov a nových nielen technických zásad vyplývajúcich z nového zákonodarstva, ktoré je potrebné v Slovenskej republike prijať, kladie na poradenskú činnosť vysoké nároky najmä z hľadiska odbornosti úradného výkonu.

Prehľad úrazovosti za rok 2000:
Hlavný banský úrad zaevidoval v roku 2000 v dozorovaných organizáciách celkom 13 890 zamestnancov. Z tohto počtu 6 231 zamestnancov pracovalo v podzemí a 7 659 zamestnancov pracovalo na povrchu. Prehľad rozloženia zamestnancov podľa druhu ťaženého nerastu uvádza príloha č.11, ktorá je spracovaná za obdobie rokov 1990 až 2000. Útlm rozvoja baníctva spôsobuje neustály pokles počtu zamestnancov v baníctve alebo v súvisiacich činnostiach. Oproti roku 1990 dnes pracuje v podzemí menej ako polovica zamestnancov, na povrchu je tento pokles zamestnancov ešte vyšší. Tento stav je čiastočne zapríčinený aj v dôsledku zmien zákonníka práce týkajúcich sa práce v podzemí. Pracovný káder ihneď po vyučení nie je spôsobilý z titulu veku, práce v podzemí. Existujúce učňovské školstvo v súčasnosti nemá možnosť v priebehu vyučovacieho procesu, overiť si nadobudnuté vedomosti v praxi, na tzv. školských pracoviskách v podzemí. Absolvent baníckeho učilišťa dnes nespĺňa kritériá veku a praxe požadované banskými predpismi. Organizácie o takýchto zamestnancov nemajú záujem, pretože predstavujú potenciálne riziko pre organizáciu. Takéto skutočnosti vedú k likvidácii učňovského baníckeho školstva a tiež spôsobujú aj nezáujem o banícke profesie, čo samozrejme spolu so zhoršením ekonomicko-sociálnych podmienok baníkov aj baníctva, začína vystupovať ako neperspektívna odbornosť bez výhľadov do budúcnosti. Toto má za následok zamestnávanie osôb bez odborného vzdelania v podzemí, čo sa samozrejme negatívne odráža aj na stave pracovnej úrazovosti.
Ekonomické problémy, najmä rast cien energií a vstupov do výroby vedú k zhoršovaniu technicko-ekonomických podmienok aj ostatných organizácií, ktoré sa zaoberajú ťažbou nerastov. Organizácie používajú zastaralé zariadenia, neinvestujú do ich obnovy, pracuje sa na „technický dlh“, čo postupne môže viesť k zhoršovaniu pracovných podmienok a tým aj nepriamo k zhoršovaniu bezpečnosti práce.
V oblasti pracovných úrazov bol v roku 2000 zaznamenaný najmenší počet úrazov od roku 1995. Táto skutočnosť však neznamená zlepšenie stavu v tejto oblasti. Čiastočne je úmerná zníženému počtu zamestnancov. Prehľad pracovných úrazov a havárií prehľadne uvádza príloha č.12 a č.12a, ktorá je spracovaná od roku 1995.

Časť 3.  Hodnotenie stavu a vývoja pracovných podmienok a ochorení podmienených prácou

V zhode s trendom posledných rokov aj v roku 2000 pokračovala reštrukturalizácia veľkých podnikov, ich rozpad  spojený so znížením počtu zamestnancov, buď ich prepustením alebo prechodom do dcérskych spoločností, likvidácia organizácií resp. ich transformácia, často aj so zmenou výrobného programu (Istrochem a.s. Bratislava, Slovnaft a.s. Bratislava, VSŽ a.s. Košice, Želba a.s. Spišská Nová Ves, Chemko a.s. Strážske, Křížik a.s. Prešov, Chemlon a.s. Humenné, Plastika a.s. Nitra, Baňa Dolina a.s. Veľký Krtíš). Novovzniknuté organizácie často prevádzkujú v pôvodných priestoroch bez súhlasu orgánu na ochranu zdravia, pričom využívajú podobný názov organizácie (Pivovar Stein, s.r.o. z pôvodného S.t.e.i.n., a.s.) a povinnosti na úseku ochrany zdravia zamestnancov a ochrany zdravých životných podmienok si neplnia. 
Súkromný sektor prevažoval nad štátnym a družstevným a podobne ako v minulých rokoch aj v r. 2000 prevažovali menšie súkromné prevádzky, zamerané predovšetkým na oblasť služieb alebo malé remeselné výroby. Tieto vznikajú často v improvizovaných podmienkach, v prenajatých, neúčelových priestoroch, kde splnenie hygienických požiadaviek na pracovné prostredie predstavuje nemalé finančné náklady. Sprievodným javom je ich častý zánik alebo prechod na nových majiteľov, neinformovaných o otázkach tvorby zdravého pracovného prostredia. Často vznikajú takéto prevádzky v prenajatých objektoch bývalých poľnohospodárskych družstiev, v objektoch, ktoré boli pôvodne určené pre celkom odlišný účel a teda aj ich prispôsobenie pre nové podmienky je skôr otázkou improvizácie s cieľom minimalizovať vstupné náklady. Mnohé z prevádzok vznikajú bez posudku orgánu na ochranu zdravia a o ich existencii sa tieto dozvedia až na základe oznámenia, pri riešení sťažností, resp. prešetrovaní chorôb z povolania.
Novým negatívnym javom je využívanie objektov po zaniknutých právnych subjektoch, ktoré sú t.č. v konkurznom konaní, pričom správcovia konkurznej podstaty prenajímajú priestory v týchto objektoch rôznym fyzickým, ale aj právnickým osobám a to aj napriek tomu, že tieto objekty sú častokrát odpojené od zdrojov pitnej vody a vykurovania.
Charakteristickým prvkom je tiež snaha mnohých subjektov odpájať sa od centrálnej vodovodnej siete a budovať alebo obnovovať vlastné vodné zdroje. Kvalita týchto zdrojov je pritom v prevažnej miere horšia ako pri zásobovaní verejným vodovodom.
Vstup zahraničných strategických investorov do podnikov, resp. vznik podnikov so zahraničnou účasťou sa obvykle priaznivo prejavil aj zmenami v starostlivosti o zamestnancov a ich pracovné podmienky (U.S. Steel Košice, s.r.o., Slovnaft a.s. Bratislava, Burda a.s. Bratislava). Pritom dochádza k zväčšovaniu rozdielov medzi veľmi dobrou úrovňou v už zabehnutých, prosperujúcich alebo nových prevádzkach v účelových priestoroch, s vyspelými technológiami a kvalifikovaným vedením na jednej a naopak medzi novovzniknutými prevádzkami v improvizovaných, resp. adaptovaných  priestoroch a nekvalifikovanými vlastníkmi, resp. majiteľmi, ktorí z neznalosti,  či dokonca až zámerne obchádzajú požiadavky na ochranu zdravia zamestnancov na druhej strane.
Trend zavádzania nových technológií výroby a zvyšovania mechanizácie prináša zmeny aj v kvalite a zložení faktorov pracovného prostredia. V rade prípadov majú tieto zmeny pozitívny efekt, pretože prinášajú nahrádzanie zastaralých technológií novými, menej škodlivými (Decodom s.r.o. Topoľčany, SAO s.r.o. Lučenec). Na druhej strane sa však objavujú aj technológie a postupy, ktoré neprešli posudzovaním orgánov na ochranu zdravia alebo sa používajú chemické látky, ktorých zloženie a pôsobenie na človeka je neznáme.
Pokračuje útlm v banskej a ťažobnej činnosti (Želba, a.s., Spišská Nová Ves, ŽB Rožňava), naopak vznikajú strediská na zabezpečenie rekultivačných prác po skončení banskej činnosti (Rudné bane, š.p., Banská Bystrica - stredisko Spišská Nová Ves). Nepoužívané objekty bývalých banských stredísk sú následne prenajímané a vznikajú tu nové prevádzky s diametrálne odlišným výrobným programom (drevospracujúca prevádzka a skladovacie priestory pre výkon stavebnej činnosti v Uranpres, a.s., Spišská Nová Ves, drevoprevádzka v stredisku Smolník akciovej spoločnosti Želba Spišská Nová Ves, píla, zámočnícka dielňa a dielňa MaR v Želba Siderit Nižná Slaná).
Problémy pri posudzovaní pracovného prostredia sa objavujú predovšetkým v dvoch oblastiach. Jednak je to oblasť spracovania potravín (mäso, mlieko), kde štátny zdravotný dozor vykonávajú zamestnanci odborov, resp. oddelení hygieny výživy štátnych zdravotných ústavov, ktorí sa však zameriavajú najmä na výkon potravinového dozoru a pracovné podmienky už nesledujú a jednak stavebníctvo, predovšetkým z dôvodu vysokej migrácie zamestnancov, najímaním zamestnancov so živnostenským listom alebo tzv. čiernymi prácami.
Rekondičné pobyty poskytuje svojim zamestnancom len veľmi málo firiem, a to prevažne veľké podniky ako Stredoslovenské energetické závody, Kinex a.s. Bytča). Súkromní podnikatelia s malým počtom zamestnancov neposkytujú svojim zamestnancom rekondičné pobyty vôbec.
V poľnohospodárstve sa v dôsledku nepriaznivej ekonomickej situácie znižuje množstvo používaných chemických prípravkov, mnohé organizácie volia spôsob zabezpečovania ochrany rastlín dodávateľským spôsobom, čo má za následok zníženie počtu exponovaných zamestnancov , na druhej strane z evidencie a teda aj z preventívnej starostlivosti vypadli súkromne hospodáriaci poľnohospodári, ktorí nie sú nikde evidovaní. Mení sa aj charakter družstevných dvorov, ktorých objekty sú zväčša prenajímané podnikateľom ako výrobné priestory na inú ako poľnohospodársku výrobu.
Naďalej pretrváva neuspokojivá situácia v oblasti závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti. V dôsledku rozpadu siete závodných zdravotníckych zariadení, v ktorých sa okrem liečebnej starostlivosti vykonávali aj lekárske preventívne prehliadky, sa nerealizuje systematické vykonávanie  závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti. Vo väčšine prípadov sa preventívna zdravotná starostlivosť zabezpečuje praktickým lekárom pre dospelých v mieste bydliska, v ojedinelých prípadoch pracovníkmi oddelení klinického pracovného lekárstva. Závodná preventívna zdravotná starostlivosť je zabezpečovaná väčšinou len vo veľkých závodoch (Volkswagen Slovakia, a.s., Slovnaft a.s., Slovenská plavba a prístavy). Celkove je však situácia v tejto oblasti  neuspokojivá a zamestnávatelia si svoje povinnosti na úseku ochrany a podpory zdravia zamestnancov neplnia alebo plnia nedostatočne. Zisťovanie a hodnotenie zdravotných rizík, dohliadanie na faktory v pracovnom prostredí a na stav pracovných podmienok, ovplyvňujúcich zdravie zamestnancov, považujú zamestnávatelia za vyriešené prostredníctvom vykonávaného štátneho zdravotného dozoru.
Za účelom zabezpečenia cielenej a komplexnej prevencie poškodení zdravia z práce, najmä výskytu chorôb z povolania, určujú orgány na ochranu zdravia v súlade s platnými predpismi rizikové práce, t.j. také práce, pri ktorých môžu byť zamestnanci vystavení pôsobeniu rizikovým  (zdraviu škodlivým) faktorom, ako je napr. nadmerný hluk, vibrácie, chemické škodliviny, prašnosť, ionizujúce žiarenie, nadmerná fyzická a psychická záťaž a pod. Určovanie rizikových prác sa vykonáva na základe podrobných analýz zdravotných podmienok a pracovného prostredia spojených vo väčšine prípadov s objektivizáciou rizikových faktorov a zistením ich  závažnosti. Pre určovanie rizikových prác sa využívajú výsledky lekárskych preventívnych prehliadok, biologických expozičných testov, zisťovanie individuálnej (osobnej) záťaže rizikovými faktormi, ale aj  výsledky epidemiologických štúdií, najnovšie odborné poznatky vedy a výskumu a pod.
 Predpokladom účinnej a cielenej starostlivosti o zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce je presná evidencia týchto prác zabezpečujúca všetky potrebné údaje. Z tohto dôvodu je od roku 1995 zavedený v SR automatizovaný systém triedenia rizík (ASTR), ktorý umožňuje zhromaždiť, spracovať a v požadovaných výstupných zostavách poskytovať údaje o všetkých sledovaných rizikových faktoroch, týkajúcich sa najmä rizikových prác a profesií, počtu zamestnancov a osobitne žien vystavených  pôsobeniu jedného alebo viacerých rizikových faktorov, ako aj kategórie závažnosti  rizika, zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce podľa prevažujúcej činnosti, rozloženia rizikových prác podľa územného členenia a pod.
Tieto údaje umožňujú, aby prístup k riešeniu závažnej problematiky rizikových prác, najmä ich postupné znižovanie  a prípadná eliminácia, ako aj zabezpečenie cielenej zdravotníckej prevencie (preventívnych lekárskych prehliadok) sa mohlo uskutočňovať systematicky a aby sa optimálne využívali možnosti a prostriedky na ozdravenie pracovných podmienok a pracovného prostredia a na zlepšenie zdravotnej starostlivosti o zamestnancov vykonávajúcich práce spojené s rizikom ohrozenia ich zdravia.
Situáciu v oblasti zamestnanosti charakterizuje i pokles celkového počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, a to ako mužov, tak aj žien. Zatiaľ čo napr. v roku 1994 celkový počet zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce dosahoval v SR 157 907 osôb, z toho 44 739 žien, do roku 2000 sa tento počet znížil na 128 098 osôb, z toho 30 746 žien (Tabuľka č. 1). K rovnako významným zmenám došlo aj v počtoch osôb exponovaných podľa kategórií, t.j. podľa závažnosti rizík. Tento pokles samozrejme nie je len výsledkom zlepšených pracovných podmienok, resp. obmedzenia alebo vylúčenia pracovných rizík, ale vyplýva predovšetkým z významných zmien, ku ktorým došlo v uplynulom období najmä vo výrobnej sfére. Ide predovšetkým o ukončenie alebo výrazné obmedzenie mnohých činností spojených s výskytom pracovných rizík a pokles počtu zamestnancov zamestnaných pri vykonávaní rizikových prác najmä v odvetviach ťažkého priemyslu, ťažby nerastných surovín, strojárenstva, ale aj ľahkého priemyslu (textil, obuv), drevospracujúceho priemyslu a pod. Aj keď sa medzičasom vytvorili nové pracoviská, na ktorých sa vyskytujú rizikové práce, trend vývoja zatiaľ výrazne neovplyvnili. Určitý podiel na znižovaní počtu osôb vykonávajúcich rizikové práce má každoročne aj priebežné upresňovanie pracovných rizík na základe analýzy pracovných podmienok a objektivizácie rizikových faktorov predovšetkým na tých pracoviskách, kde prebehli významné zmeny v organizácii, v pracovnej náplni alebo kde boli vykonané rôzne úpravy, ktoré ovplyvnili aj zdravotné riziká.
Oproti roku 1999 došlo v roku 2000 k zníženiu počtu exponovaných zamestnancov u všetkých rizikových faktorov s výnimkou chemických karcinogénov, ionizujúceho žiarenia, jednostranného nadmerného a dlhodobého zaťaženia a laserového žiarenia, aj keď pohyby počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v jednom alebo druhom smere neboli príliš výrazné. So zmenami v celkových počtoch exponovaných osôb korešpondovali aj zmeny v počte žien exponovaných jednotlivým rizikovým faktorom ako aj v kategóriách rizika (Tabuľka č. 2).
Podľa počtu zamestnancov exponovaných jednotlivým faktorom prvé miesto v roku 2000, podobne ako v predchádzajúcich rokoch, zaujíma hluk. Práce spojené s rizikom nadmerného hluku vykonávalo 8 8427 osôb (z toho 15284 žien), ďalej nasleduje prašnosť (32 462 osôb, 3 935 žien), chemické látky (1 7497 osôb, 3 768 žien), ionizujúce žiarenie (10 644 osôb, 4 175 žien), vibrácie predovšetkým pôsobiace na ruky, ktoré sú často sprevádzané aj nadmerným hlukom 8 913 osôb (z toho 516 žien), riziko infekcie (5 809 osôb, z toho 4 496 žien), jednostranné dlhodobé nadmerné zaťaženie (3 971 osôb, z toho 1 134 žien). Významnú skupinu predstavujú karcinogény, t.j. látky, ktorých pôsobenie môže vyvolať zhubné nádorové ochorenie (4767 osôb, z toho 1 936 žien) (Tabuľka č. 3).
Podľa prevažujúcej činnosti najviac zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce je v priemyselnej výrobe (80 547 osôb, z toho 17 961 žien), najmä vo výrobe kovových konštrukcií, kovov a strojov, v drevárskej výrobe okrem výroby nábytku, vo výrobe chemikálií, potravín a nápojov, ďalej v poľnohospodárstve a lesníctve (14 294 osôb, z toho 1 093 žien), v zdravotníctve (12 719 osôb, z toho 9 643 žien) a v  ťažbe nerastných surovín, najmä v ťažbe uhlia a rašeliny a úprave rúd a ostatných nerastov (7 380 osôb, z toho 331 žien) (Tabuľka č. 4).
Najviac žien v roku 2000 vykonávalo rizikové práce v prostredí s nadmerným hlukom, ionizujúcim žiarením, v infekčnom prostredí, v expozícii chemickým škodlivinám a prašnosti a v riziku dlhodobého jednostranného nadmerného zaťaženia. Za závažné z hľadiska možného zdravotného dosahu považujeme skutočnosť, že ide prevažne o faktory, ktoré môžu ohrozovať biologické poslanie ženy.
Počet zamestnancov v riziku práce v súkromnom sektore sa čoraz viac vyrovnáva počtu v štátnom a družstevnom sektore. Celkový počet exponovaných zamestnancov je však pravdepodobne oveľa vyšší, pretože do evidencie sa nedostávajú alebo dostávajú len v malom počte samozamestnávatelia a tzv. čierne, neohlásené práce. Začína byť problémom aj zamestnávanie osôb na základe živnosti, ku ktorému zamestnávatelia pristupujú z ekonomických dôvodov. Súčasný nedostatok pracovných miest tiež podmieňuje ochotu pracovať aj za nevyhovujúcich podmienok.
Pri posudzovaní zmien vo výskyte jednotlivých rizikových faktorov sa dostávajú do popredia viaceré skutočnosti. U hluku je to predovšetkým zhoršenie podmienok pre objektivizáciu porúch sluchu u osôb vystavených nadmernému hluku v malých a stredných prevádzkach a nedostatočný prehľad o osobách dispenzarizovaných v minulosti pre straty sluchu nedosahujúce ešte stupeň poškodenia, ktoré boli v evidencii závodných zdravotných stredísk dnes už neexistujúcich, alebo zásadne transformovaných závodov. Na druhej strane v súčasnej dobe je možné zabezpečiť pri rizikových prácach, kde nemožno použiť spôsob kolektívnej ochrany pred nadmerným hlukom, napr. pri práci s ručnými zdrojmi hluku – motorové píly, pneumatické nástroje, ručné nástroje na zhutňovanie materiálov a pod., prakticky absolútnu ochranu sluchu pri výbere vhodnej osobnej ochrannej pracovnej pomôcky. 
Opačná situácia je u vibrácií prenášaných z vibrujúceho zdroja na telo a predovšetkým ruky pracovníka, kde obmedzenie nepriaznivého vplyvu vibrácií pre neúčinnú osobnú ochranu možno nahradiť iba organizačnými a doplňujúcimi opatreniami napr. obmedzením, často výrazným, dennej expozície vibráciám pravidelným prerušovaním rizikovej práce, ochranou pred celkovým a miestnym podchladením a pod. Nebezpečie nárastu prác v riziku nadmerného hluku a vibrácií sa v súčasnej dobe ukazuje v súvislosti s nejasným výkladom zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody, nakoľko pri nesprávnom výklade môže dôjsť k nekontrolovanému rozšíreniu výrobkov s nadmerným hlukom a vibráciami, ktoré síce budú mať certifikát i značku zhody, ale pri ich činnosti sú vysoko prekračované najvyššie prípustné hodnoty hluku a vibrácií a prípadne ďalších rizikových faktorov. Tak je tomu napr. u širokého sortimentu ručne ovládaných strojov tzv. malej mechanizácie (kosačky, krovinorezy, nožnice na strihanie živých plotov a pod.), ďalej ručne vedených pneumatických strojov a nástrojov, ručne ovládaných strojov na zhutňovanie materiálov a pod. 
Práce v riziku prašnosti sa pravdepodobne podstatne rozšíria v súvislosti so zaradením niektorých u nás často sa vyskytujúcich drevných prachov (dub, buk) medzi karcinogény.
Výskyt rizikových prác s chemickými látkami začína významne ovplyvňovať ústup používania klasických organických rozpúšťadiel v oblasti povrchových úprav, výrazne sa znížilo aj používanie prípravkov na ochranu rastlín, osobitne prípravkov s charakterom jedov a zvlášť nebezpečných jedov. Ku zníženiu počtu osôb exponovaných chemickým látkam a prípravkom na tomto úseku prispieva aj sústredenie prác s prípravkami na ochranu rastlín do organizácií špecializovaných a vybavených na túto činnosť.
Prieskumy a analýzy aktuálnej situácie a vývoja v oblasti pracovných rizík ukazujú nárast rizika zvyšovania alergických profesionálnych ochorení z organických prachov a z kontaminácie  baktériami, hubami a roztočmi ako aj s kontaktom s dezinfekčnými prostriedkami a niektorými ďalšími chemickými látkami a prípravkami.
Jedným z významných ukazovateľov úrovne ochrany zdravia pri práci je výskyt tzv. poškodení zdravia z práce, predovšetkým chorôb z povolania, za ktoré sa považujú ochorenia uvedené v prílohe č.1 vyhlášky FMPSV č. 149/1988 Zb., ktorou sa vykonáva zákon č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení.
Choroby z povolania sú také ochorenia, u ktorých bola jednoznačne, zväčša po náročnom prešetrení pracovných podmienok postihnutého dokázaná, priama súvislosť medzi vznikom a rozvojom ochorenia a výkonom konkrétnej pracovnej činnosti. Na rozdiel od pracovných úrazov, vykazovanie počtu novozistených chorôb z povolania neposkytuje informácie o aktuálnom stave pracovných podmienok, resp. pracovných rizík a ich odraze na zdravotnom stave zamestnancov, a to z toho dôvodu, že s výnimkou niektorých skupín profesionálnych ochorení, ako sú akútne otravy a profesionálne infekcie, väčšina zisťovaných chorôb z povolania má viacročný alebo dokonca dlhodobý vývoj, takže ich výskyt v jednotlivých rokoch ilustruje skôr situáciu, aká bola na pracoviskách (často viackrát vystriedaných) v minulosti. Tak je tomu napr. u profesionálnych poškodení zdravia spôsobených nadmerným hlukom, vibráciami, dlhodobým jednostranným nadmerným zaťažením, prašnými aerosolmi s obsahom voľného SiO2 alebo azbestových vlákien, u ochorení z dlhodobého pôsobenia chemických látok (chronické otravy), karcinogénov, ionizujúceho žiarenia a pod. Z uvedeného dôvodu okrem ročných rozborov výskytu chorôb z povolania je dôležité sledovať aj dlhodobejšie trendy vývoja u jednotlivých skupín týchto ochorení, najmä za účelom vypracovávania účinných programov na obmedzenie ich výskytu, prípadne tam, kde  je to  možné, ich úplnej eliminácie.
Ak vychádzame z vývoja výskytu chorôb z povolania za posledných 10 rokov ukazuje sa, že od r. 1992, kedy počet evidovaných chorôb z povolania dosiahol 1076 prípadov, dochádzalo k postupnému poklesu výskytu týchto ochorení až na 603 prípadov v r. 1995. Od tohto roku počet chorôb z povolania sa udržuje približne na rovnakej úrovni, v rozmedzí okolo 650 až 730 priznaných ochorení. Podrobnejšia analýza výskytu chorôb z povolania za sledované obdobie ukazuje, že výrazný pokles ich výskytu oproti minulosti, teda pred r. 1992 bol podmienený predovšetkým významnými zmenami v jednotlivých, najmä výrobných odvetviach, tj. poklesom alebo v úplnom zastavení niektorých činností spojených s pracovnými rizikami, znížením počtu zamestnancov  vykonávajúcich rizikové práce, zhoršením podmienok pre vykonávanie preventívnych lekárskych prehliadok a aktívnej depistáže profesionálnych ochorení, narušením dispenzarizácie a ďalšieho sledovania osôb so známkami poškodenia napr. u zamestnancov, ktorí vykonávali prácu v nadmernom hluku, prašnosti a pod.
Spôsob zisťovania chorôb z povolania a spôsob ich hlásenia v SR od r. 1993 sa nezmenil. Rozšírila sa však paleta sledovaných ukazovateľov o dĺžku expozície škodlivým faktorom v pracovnom prostredí vzhľadom na vyššie spomenutý dlhodobý charakter vývoja väčšej časti profesionálnych ochorení. K upresneniu evidencie týchto ochorení prispelo zavedenie klasifikácie ekonomických činností a jednotnej klasifikácie profesií. Skvalitnil sa aj zber a centrálne spracovanie hlásených chorôb z povolania, ako aj ich včasné publikovanie zásluhou Ústavu zdravotníckych informácií a štatistiky v Bratislave.
V r. 2000 bolo evidovaných spolu 660 prípadov priznaných chorôb z povolania. Oproti minulosti sa pomerne významne zmenila štruktúra hlásených ochorení. Kým napr. v r. 1992 prvé dve miesta v ich výskyte zaujímali ochorenia prenosné zo zvierat na ľudí, najmä hubové ochorenia – trichofýcie (198 prípadov) a kožné profesionálne ochorenia – dermatózy (196 prípadov), v r. 2000 sú na popredných miestach ochorenia z dlhodobého jednostranného nadmerného zaťaženia (ďalej len DJNZ) -158 prípadov a poškodenia z vibrácií (vazoneuróza horných končatín) -115 prípadov.
Ochorenia z DJNZ mali najväčší podiel na všetkých ochoreniach z povolania v r. 2000 – 24%. Od r. 1993 došlo k nárastu ochorení tejto skupiny o 23,4%. Ide o ochorenia postihujúce rôzne tkanivá podpornopohybovej sústavy najmä na horných končatinách v dôsledku nadmerného lokalizovaného zaťaženia a poškodenia periférnych nervov, taktiež na horných končatinách najmä v dôsledku ich kompresie na kritických miestach. Vysoký výskyt ochorení v tejto skupine chorôb z povolania sa javí ako paradoxný, vzhľadom na všeobecný ústup fyzicky namáhavých prác v súvislosti s ich mechanizáciou a čiastočnou automatizáciou. U ochorení z DJNZ ide však najmä o zvyšovanie podielu stereotypných ručných činností s koncentrovaním záťaže na malý okruh tkanív, o vysokú frekvenciu pohybov, extrémne polohy zhybov a pod., neraz za spolupôsobenia iných faktorov, ako je chlad, vlhkosť, vibrácie a pod. Vývoj ochorení v tejto skupine je spravidla dlhodobý. Pacienti, u ktorých vzniklo ochorenie z DJNZ po expozícii v posledných 10 rokoch a bolo zachytené a hlásené v r. 2000, predstavujú iba 10% z celého počtu pacientov s ochorením z DJNZ evidovaných v r. 2000. Relatívne vysoký podiel na ochoreniach tejto skupiny majú ženy (38%). Z jednotlivých odvetví ekonomických činností sa na celkovom počte hlásených ochorení z DJNZ podieľa najmä  odvetvie priemyselnej výroby (48%), ťažby nerastných surovín (39,2%) a odvetvie poľnohospodárstva (14,5%). Z profesií, u ktorých sa profesionálne ochorenie v tejto skupine chorôb z povolania vyskytlo to boli predovšetkým baníci, nakladači rôznych materiálov, triediči tehál, expediční pracovníci, sklári, brusiči, šičky, pracovníci na montážnych linkách, strihačky textílií a tvrdých materiálov, opravári, ošetrovatelia zvierat a pod.
Pretrváva pomerne vysoký výskyt ochorení z vibrácií prenášaných najmä na ruky (vibračná choroba rúk – vazoneuróza) z vibrujúcich ručne ovládaných strojov a nástrojov. Počet týchto ochorení po prechodnom poklese na 62 prípadov v r. 1996, má vzostupný trend. Tento súvisí predovšetkým s nárastom zdrojov vibrácií v pracovnom ale i v mimopracovnom prostredí, ako aj so skutočnosťou, že proti vibráciám, na rozdiel od hluku, nie sú t.č. k dispozícii žiadne skutočne účinné osobné ochranné pracovné prostriedky. Technické riešenie zníženia vibrácií priamo u zdroja je zatiaľ nákladné a málo účinné, aj keď medzi výrobkami toho istého druhu od rôznych výrobcov môžu byť v emisiách vibrácií značné rozdiely. Z profesií, ktoré bývajú najčastejšie postihnuté vibračnou chorobou, sú to najmä píliari s ručnými motorovými pílami, baníci s pneumatickými ručnými nástrojmi, zamestnanci v stavebníctve pri úpravách (najmä zhutňovaní) povrchov, pri búracích prácach, vodiči ťažkých stavebných mechanizmov, ruční brusiči, zlievárenskí pracovníci – formovači a pod.
Ochrana týchto zamestnancov môže byť zatiaľ zabezpečovaná iba niektorými náhradnými a doplňujúcimi  opatreniami, pri ktorých rozhodujúci význam má najmä skrátenie dennej expozície vibráciám. Na základe dlhodobého sledovania vplyvu vibrácií na zdravie sa dochádza k záveru, že práca s významnými zdrojmi vibrácií, ktoré sú prenášané na ruky obsluhy, príp. na iné časti tela, by nemala byť pre tú istú osobu trvalým zamestnaním. 
Čo do frekvencie výskytu, treťou skupinou chorôb z povolania evidovaných v r. 2000, sú kožné ochorenia tzv. profesionálne dermatózy (79 prípadov). U týchto ochorení sa oproti predchádzajúcim rokom zaznamenal významný pokles (v r. 1992 – 196 a ešte v r. 1994 - 124 ochorení). Na tomto poklese sa podieľajú viaceré faktory, predovšetkým zníženie počtu osôb prichádzajúcich do priameho kontaktu s priemyselnými alergénmi, čo súvisí so zmenami a s obmedzovaním určitých výrobných činností, účinnejšími spôsobmi ochrany pokožky a zlepšovaním hygienických návykov ako aj podmienok pre osobnú hygienu a osobnú ochranu. Nemožno však vylúčiť, že značná časť profesionálnych dermatóz uniká evidencii, pretože nie sú hlásené, najmä po zmenách, ku ktorým došlo v organizácii závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti o zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, a to predovšetkým v stredných a malých súkromných prevádzkach.
K najčastejším alergénom, spôsobujúcim kožné choroby z povolania patria najmä nikel, chróm a ich zlúčeniny, živice (najmä epoxidové), guma a gumárenské chemikálie, ropné produkty, dezinfekčné prostriedky, insekticídne látky a i.
Pre prevenciu kožných profesionálnych ochorení je okrem technických opatrení a zamedzenia priameho kontaktu s alergénmi dôležitý aj výber vhodných zamestnancov pre práce s agresívnymi kožnými alergénmi, včasná záchytnosť ochorení a dôsledné dodržiavanie zásad osobnej ochrany a osobnej hygieny.
Profesionálne poruchy sluchu spôsobené nadmerným hlukom a dosahujúce stupeň poškodenia, boli zachytené u 47 zamestnancov. Tento výrazný pokles výskytu profesionálnych ochorení sluchu oproti minulosti (145 prípadov v r. 1992) nemožno odôvodniť iba znížením rozsahu rizikových prác a lepším zabezpečením osobnej ochrany zamestnancov. Jednoznačne súvisí aj so znížením záchytnosti týchto ochorení v súvislosti so zmenami organizácie závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti o zamestnancov vykonávajúcich rizikovú prácu v prostredí s nadmerným hlukom ako aj s narušením dispenzarizácie osôb z poruchami sluchu rôzneho stupňa, ku ktorému došlo v súvislosti s reorganizáciami v podnikovej sfére, útlmom alebo rušením činností alebo uvoľňovaním zamestnancov, ich prechodom do iných organizácii, prípadne na iné práce alebo mimo aktívnu činnosť. Vzhľadom na možnosti prakticky absolútnej ochrany sluchu pred nadmerným hlukom, je možné pri zvýšenej starostlivosti zamestnávateľa, najmä pri dôslednom vyžadovaní používania účinných osobných ochranných prostriedkov proti hluku zo strany zamestnancov tieto profesionálne poškodenia zdravia celkom vylúčiť alebo obmedziť na najnižšiu možnú mieru.
Závažné profesionálne pľúcne ochorenia ako pneumokoniózy (zaprášenie pľúc prachom s obsahom voľného SiO2) a asthma sa pohybujú v podstate na rovnakej úrovni výskytu. U pneumokonióz ide z časti o importované ochorenie zamestnancov, zamestnaných v minulosti mimo SR, z časti o pracovníkov, ktorí vykonávali celoživotné zamestnanie v slovenských hnedouhoľných, rudných a železorudných baniach. Príčinami profesionálnej asthmy bol najčastejšie múčny prach a prach z kŕmnych zmesí. Výskyt týchto ochorení bol zisťovaný predovšetkým u zamestnancov pekární, ošetrovateľov dobytka a dojičiek.
Aj keď sa oproti minulosti značne znížil počet profesionálnych infekčných ochorení prenosných z človeka na človeka a zo zvierat na človeka, vzhľadom na závažnosť niektorých týchto ochorení a najmä ich následky, je potrebné venovať ich prevencii zvýšenú starostlivosť ako zo strany zamestnávateľov, tak aj samotných zamestnancov. U ochorení prenosných z človeka na človeka (spolu 55) významnú skupinu naďalej predstavuje infekčný zápal pečene. Postihnutí sú prevažne pracovníci prvého kontaktu v zdravotníctve. 
U chorôb prenosných zo zvierat na človeka (57) ide najčastejšie o hubové ochorenie hovädzieho dobytka – trichofýcie, postihujúce ošetrovateľov zvierat. Hoci výskyt tohto ochorenia oproti minulosti výrazne poklesol, potvrdzuje sa, že ohniská tejto nákazy v chovoch naďalej pretrvávajú. Z ďalších prenosných ochorení v tejto skupine sa vyskytli najmä kliešťová encefalitída a lymská borelióza u lesných robotníkov, leptospiróza a eryzipeloid u ošetrovateľov zvierat.
Ojedinele sa vyskytovali otravy olovom, halogénovými uhľovodíkmi a homológmi benzénu. Významný výskyt bol zaznamenaný u chronických otráv sírouhlíkom (17) u zamestnancov exponovaných tejto škodlivine najčastejšie 20 až 24 rokov. Postihnuté boli prevažne osoby vo veku 45-54 rokov, ktoré pracovali pri výrobe viskózových vlákien. Tento pomerne vysoký výskyt prípadov chronickej otravy sírouhlíkom svedčí pre dlhodobú expozíciu koncentráciám tejto látky v pracovnom ovzduší, ktoré prekračovali najvyššiu prípustnú hodnotu. 
V priebehu v roku 2000 prišlo aj k hromadným poškodeniam zdravia chemickými látkami pri havarijných situáciách. Pri havárii na zimnom štadióne Ondreja Nepelu v Bratislave došlo k úniku chladiarenského média (čpavku), pričom boli postihnuté 2 osoby. V závode Duslo Šaľa a.s. pri stáčaní kvapalného chlóru zo železničnej cisterny došlo k jeho úniku do ovzdušia v množstve cca 540 kg. Príčinou bola poškodená hadica. Zasiahnutých bolo celkove 29 osôb vrátane členov požiarneho útvaru spoločnosti. Jedna osoba na následky otravy zomrela. Hospitalizovaných bolo 17 osôb, ostatné postihnuté osoby boli ošetrené ambulantne. K havarijnej situácii došlo aj v MEZ a.s. Michalovce, kde z impregnačnej linky unikol styrén do ovzdušia výrobnej haly. Zo strany Štátneho zdravotného ústavu v Michalovciach bola vykonaná objektivizácia prítomnosti škodliviny v pracovnom prostredí a u zamestnancov  bol odobratý biologický materiál na vyšetrenie. U osôb, u ktorých bolo zistené prekročenie limitu biologického expozičného testu, bola vykonaná mimoriadna preventívna lekárska prehliadka. V lekárni VSŽ nemocnice s poliklinikou v Šaci v Košiciach došlo pri prelievaní formaldehydu k rozbitiu fľaše a k úniku cca 10 l tejto látky do pracovného ovzdušia lekárne s následnou hospitalizáciou 3 osôb.
Podľa jednotlivých profesií najvyšší výskyt chorôb z povolania v r. 2000 bol registrovaný u baníkov – lamačov v uhoľných baniach (92), u robotníkov pri ťažbe dreva (86) a u baníkov v rudných baniach (38). 
Podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností najvyšší výskyt profesionálnych ochorení bol v priemyselnej výrobe (260), pri ťažbe nerastných surovín (158) a v poľnohospodárstve (128). Z ostatných odvetví vystupuje do popredia zdravotníctvo (62).
Popri typických ochoreniach, vznikajúcich v súvislosti s prácou, t.j. chorôb z povolania,  majú pracovné podmienky a pracovné prostredie, ak sú nevyhovujúce, významný podiel na vzniku a priebehu ďalších ochorení, najmä ochorení  podpornopohybovej sústavy, dýchacích ciest, centrálnej a periférnej nervovej sústavy a krvného obehu. Preto by bolo nesprávne zužovať zdravotnú problematiku na pracoviskách výlučne na špecifické alebo nešpecifické pracovné riziká a ich následky a zameriavať prevenciu iba na obmedzovanie vzniku chorôb z povolania.
Pri vyšetrovaní podozrení na chorobu z povolania a zisťovaní súvislostí medzi vznikom ochorenia a pracovnou činnosťou postihnutého zamestnanca, významnú a náročnú prácu vykonávajú odborní pracovníci štátnych zdravotných ústavov. Pracovníci odborov preventívneho pracovného lekárstva týchto ústavov iniciatívne alebo z podnetu iných zdravotníckych pracovísk, najmä oddelení klinického pracovného lekárstva zisťujú, či na pracovisku, kde je podozrenie na chorobu z povolania boli podmienky pre jej vznik. Výsledok vyšetrenia so stanoviskom k možnému vzniku profesionálneho ochorenia odstupujú na ďalšie pokračovanie príslušnému klinickému pracovisku. Získané poznatky pri prieskume, doplnené často o objektivizáciu pracovnej expozície zamestnanca škodlivým faktorom, sa využívajú na prejednanie so zodpovednými zástupcami zamestnávateľa ako aj zástupcami zamestnancov. V prípade potreby na základe vykonaného šetrenia vydávajú orgány na ochranu zdravia záväzné pokyny na odstránenie nedostatkov, vedúcich k ohrozeniu alebo poškodeniu zdravia v súvislosti s prácou a pracovnými podmienkami. V priebehu r. 2000 vykonalo sa v SR približne 1000 takýchto vyšetrení na rôznych pracoviskách.

Časť 4 Dodržiavanie pracovnoprávnych predpisov a predpisov o zamestnanosti

Zamestnanci kontroly Národného úradu práce vykonali v roku 2000 celkovo 21 259 vonkajších kontrol so zameraním na dodržiavanie ustanovení Zákonníka práce, zákona č. 1/1992 Zb. o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku v znení neskorších predpisov, zákona č. 195/1991 Zb. o odstupnom pri ukončení pracovného pomeru v znení neskorších predpisov a zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.

a) Kontrolami zameranými na dodržiavanie vybraných ustanovení Zákonníka práce boli najčastejšie zistené porušovania zo strany zamestnávateľov:

–	§ 28 - 33 a § 42 - 58 - pri uzatváraní a rozviazaní pracovného pomeru,
–	§ 60 - povinnosť zamestnávateľa vydávať písomné potvrdenia pri skončení pracovného pomeru,
–	§ 140 - povinnosť zabezpečovať stravovanie zamestnancom vo všetkých zmenách,
–	§ 97 - nariaďovanie práce nadčas nad stanovený limit,
–	§ 31 ods. 1 - dodatočné predlžovanie skúšobnej doby,
–	§ 31 ods. 4 - zamestnávanie mladistvých a absolventov na dobu určitú s dojednaním skúšobnej doby,
–	§ 236, ods.1 - uzatvorenie dohody o vykonaní práce nad 100 hodín predpokladaného rozsahu práce.

b) Pri kontrolách dodržiavania zákona č. 1/1992 Zb. o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku v znení neskorších predpisov boli zistené najčastejšie porušovania v súvislosti s nevyplácaním mzdy zamestnancom včas, v určených výplatných termínoch a nevyplácaním mzdy vôbec, nevyplácaním mzdového zvýhodnenia za prácu nadčas, vo sviatok a v dňoch pracovného pokoja. 

c) Kontrolou dodržiavania ustanovení zákona č. 195/1991 Zb. o odstupnom v znení neskorších predpisov bolo zistené nedodržanie predmetného zákona v súvislosti s nevyplácaním odstupného pri skončení pracovného pomeru, resp. nevyplácaním odstupného vo výplatnom termíne. 

d) Kontroly zamerané na dodržiavanie ustanovení zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov zistili najmä:

–	porušovanie podmienok uzatvorených dohôd na novovytvorené pracovné miesta (nevydokladovanie použitých finančných prostriedkov, neobsadzovanie novovytvorených pracovných miest, nepredkladanie výplatných listín na refundácie miezd včas),
–	neodvádzanie príspevku na poistenie v nezamestnanosti, nesprávne určený vymeriavací základ, výška príspevku a jeho splatnosť,
–	pri dohodách na zriadenie chránenej dielne a chráneného pracoviska neobsadzovanie pracovných miest občanmi so ZPS,
–	nenahlasovanie voľných pracovných miest územne príslušným úradom práce,
–	zamestnávanie cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti v SR bez pracovného povolenia, resp. zamestnávanie cudzincov v rozpore s vydaným povolením,
–	neodvádzanie odvodu za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so ZPS resp. nesprávne určenie výšky povinného odvodu, nedodržanie termínu úhrady odvodu,
–	neoznámenie hromadného prepúšťania,
–	sprostredkovávanie zamestnania za úhradu bez povolenia NÚP.

Za nedodržiavanie ustanovení Zákonníka práce, zákona o mzde, zákona o odstupnom ako aj zákona o zamestnanosti bolo zamestnávateľským subjektom v roku 2000 uložených 952 právoplatných pokút, ktorých výška vo finančnom vyjadrení predstavuje 9 395 800,- Sk. 

V roku 2000 bola venovaná zvýšená pozornosť kontrolám zameraným na „čiernu prácu“. V rámci výkonných orgánov Národného úradu práce bolo celkovo za rok 2000 skontrolovaných 5 375 subjektov, pričom bola vyčíslená úspora finančných prostriedkov vyradením z evidencie nezamestnaných vo výške 1 137 033,- Sk.

Kontrolné akcie boli vykonávané v úzkej spolupráci s Policajným zborom SR, orgánmi Mestských polícii a živnostenskými oddeleniami príslušných Okresných úradov.

Nakoľko s „čiernou prácou“ úzko súvisí aj nelegálne zamestnávanie cudzincov, bola rovnako venovaná pozornosť výkonných orgánov NÚP aj na kontroly zamestnávania cudzincov.

V uvedenej oblasti bolo v roku 2000 vykonaných celkovo 582 kontrolných akcií, priamo v spolupráci s orgánmi Ministerstva vnútra bolo vykonaných 311 kontrolných akcií. Pri uskutočnených kontrolných akciách bolo zistených 90 osôb, cudzincov, ktorí vykonávali pracovnú činnosť na území Slovenskej republiky v rozpore s platnými právnymi normami.

P R Í L O H Y