MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
__________________________________
Číslo:  

Materiál na rokovanie 
Legislatívnej rady vlády 
Slovenskej republiky 

N á v r h

nariadenia vlády Slovenskej republiky o základných požiadavkách na ochranu pracovníkov a obyvateľov pred ionizujúcim žiarením					´

Podnet:

§ 2 ods. 1 písm. e) zákona č. 19/2002 Z.z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov		Obsah materiálu:

1.	Návrh nariadenia vlády

Predkladá:

Rudolf Zajac
minister zdravotníctva
Slovenskej republiky

Bratislava 30. júna 2005 

Návrh
NA R I A D E N I E  V L Á D Y
Slovenskej republiky
z ……..2005
o základných požiadavkách na ochranu pracovníkov a obyvateľov pred ionizujúcim žiarením

Vláda Slovenskej republiky podľa § 2 ods. 1 písm. e) zákona č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov nariaďuje:

PRVÁ ČASŤ
Základné ustanovenia

§ 1

(1)	Týmto nariadením sa do právneho poriadku Slovenskej republiky transponuje Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia - COUNCIL DIRECTIVE 96/29/EURATOM of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation.	

§2
Predmet úpravy

1)	Toto nariadenie sa vzťahuje 
a)	na všetky činnosti vedúce k ožiareniu, ktoré majú za následok ožiarenie umelým zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo prírodným ionizujúcim žiarením, keď sú prírodné rádionuklidy spracovávané pre ich rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti a to: 
i)	výroba, spracovávanie, nakladanie, používanie, držba, uskladňovanie, preprava, dovoz, vývoz, odstraňovanie a ukladanie rádioaktívnych látok;
ii)	prevádzka ľubovoľného elektrického zariadenia vyžarujúceho ionizujúce žiarenie a obsahujúceho súčiastky pracujúce s potenciálovým rozdielom väčším ako 5 kV;
b)	na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany 
c)	na pracovné činnosti v prostredí so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením, ktoré nie sú uvedené pod písm. a), ale ktoré vedú k významnému zvýšeniu ožiarenia zamestnancov alebo jednotlivcov z obyvateľstva, ktoré nie je zanedbateľné z hľadiska radiačnej  ochrany 
d)	na ďalšie činnosti vedúce k ožiareniu alebo činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, určené Úradom verejného zdravotníctva SR (ďalej len „Úrad“).

2)	Nariadenie sa tiež vzťahuje na zásah v prípade radiačného ohrozenia a v prípadoch pretrvávajúceho  ožiarenia, ktoré je dôsledkom mimoriadnej radiačnej udalosti alebo z vykonávania činnosti so zdrojmi ionizujúceho žiarenia alebo inej pracovnej činnosti v minulosti (rádioaktívne rezíduá).

3)	Týmto nariadením sa: 
a)	ustanovujú požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany,
b)	ustanovujú základné princípy radiačnej ochrany, limity ožiarenia, medzné dávky a smerné hodnoty, 
c)	ustanovujú  požiadavky a podmienky na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu a činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany, požiadavky a podmienky na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi a na uvádzanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia, 
d)	ustanovujú požiadavky a podmienky na uvádzanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov  z  pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do životného prostredia a  uvoľňovacie úrovne,
e)	vymedzujú podmienky bezpečného používania a prevádzky zdrojov ionizujúceho žiarenia,
f)	ustanovujú požiadavky na pracoviská so zdrojmi ionizujúceho žiarenia  vrátane podrobností pre vymedzovanie a označovanie sledovaných, kontrolovaných pásiem a pásiem s obmedzeným prístupom na týchto pracoviskách,
g)	vymedzujú veličiny, parametre a skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany a ustanovuje sa rozsah ich sledovania, merania, hodnotenia, overovania, zaznamenávania, evidencie a spôsob odovzdávania údajov Úradu a príslušným pracoviskám dozoru,
h)	ustanovuje kategorizácia pracovníkov ožiarených pri práci, 
i)	ustanovujú  požiadavky, postupy a smerné hodnoty na preukázanie optimalizácie radiačnej ochrany,
j)	ustanovujú podrobnosti pre vykonávanie pracovných činností v prostredí so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením, 
k)	ustanovujú podrobnosti o požiadavkách a podmienkach na vykonávanie zásahov, smerné hodnoty pre zásahy, zásahové úrovne,
l)	pre zásahy sa ustanovujú  uvolňovacie úrovne, limity ožiarenia, medzné dávky a najvyššie prípustné úrovne rádioaktívnej kontaminácie potravín.

4)	Toto nariadenie sa nevzťahuje na:
a)	ožiarenie radónom v pobytových priestoroch,
b)	ožiarenie z prírodného rádioaktívneho pozadia, t.j. na ožiarenie rádionuklidmi obsiahnutými prirodzene v ľudskom tele, kozmickým žiarením, ktoré je bežné na zemskom povrchu, alebo žiarením spôsobeným rádionuklidmi prítomnými v ľudskou činnosťou neporušenej zemskej kôre a na iné ožiarenia z prírodného ionizujúceho žiarenia neovplyvneného ľudskou činnosťou.

§3
Vymedzenie pojmov

(1) Na účely tohto nariadenia sa rozumie

Aktivácia je proces, v ktorom je stabilný nuklid transformovaný na rádionuklid tak, že látka, ktorá ho obsahuje, je ožiarená časticami alebo vysokoenergetickým gama žiarením.

Autorizácia je kompetentným orgánom udelené povolenie vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo činnosť dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, alebo potvrdenie o registrácii činnosti vedúcej k ožiareniu.

Činnosť vedúca k ožiareniu je ľudská aktivita, ktorá vedie alebo by mohla viesťk zvýšeniu ožiarenia osôb:
- umelým zdrojom ionizujúceho žiarenia, okrem prípadu  ožiarenia v ohrození,
- prírodným zdrojom ionizujúceho žiarenia v prípadoch, keď sú prírodné rádionuklidy spracovávané pre ich rádioaktívne, štiepne alebo množivé charakteristiky.

Činnosť v prostredí so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením je pracovná činnosť, ktorá sa vykonáva v prostredí, kde ožiarenie osôb prírodným ionizujúcim žiarením aj po vykonaní opatrení na obmedzenie ožiarenia, môže prevýšiť tri desatiny limitov pre pracovníkov ožiarených pri práci.

Externý dodávateľ služieb je fyzická osoba podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva práce v kontrolovanom pásme pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, na ktorého zriadenie a prevádzkovanie má povolenie iná fyzická osoba podnikateľ alebo právnická osoba.

Generátor ionizujúceho žiarenia je elektrický prístroj alebo elektrické zariadenie,  ktoré obsahuje súčiastky pracujúce s  potenciálovým rozdielom  väčším ako 5 kV.

Havarijné ožiarenie je ožiarenie jednotlivcov, ktoré je bezprostredným dôsledkom mimoriadnej radiačnej udalosti, radiačnej havárie alebo nehody. Nezahŕňa ožiarenie v ohrození. 

Ionizujúce žiarenie je žiarenie prenášajúce energiu vo forme častíc alebo elektromagnetických vĺn s vlnovou dĺžkou do 100 nm alebo frekvenciou nad 3.1015 Hz, ktoré má schopnosť priamo alebo nepriamo utvárať ióny.

Jednotlivci z obyvateľstva sú jednotlivci v populácii s výnimkou pracovníkov ožiarených pri práci počas výkonu ich práce, osôb pripravujúcich sa na výkon práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, praktikantov a študentov počas doby ich výučby a jednotlivcov uvedených v § 29 ods.3 písm. b) a písm. c).

Kontrolované pásmo sú priestory pracoviska s kontrolovaným vstupom, podliehajúce osobitným požiadavkám s cieľom zabezpečiť radiačnú ochranu a zamedziť šíreniu rádioaktívnej kontaminácie. 

Kritická skupina obyvateľov je skupina zahŕňajúca jednotlivcov, ktorých ožiarenie je dostatočne rovnomerné a reprezentatívne pre tých jednotlivcov v populácii, ktorí sú daným zdrojom žiarenia ožiarení najviac.

Kvalifikovaný expert je osoba s vedomosťami a výcvikom potrebným na vykonávanie fyzikálnych, technických alebo rádiochemických skúšok umožňujúcich stanovenie dávok, na poskytovanie poradenstva s cieľom zabezpečiť efektívnu ochranu jednotlivcov pred ionizujúcim žiarením a správne používanie ochranných prostriedkov. Jeho spôsobilosť konať ako kvalifikovaný expert je uznaná úradom. Na kvalifikovaného experta môže byť prenesená technická zodpovednosť za otázky ochrany pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva pred žiarením.

Limity ožiarenia predstavujú hornú hranicu miery rizika z ožiarenia, ktorá je dostatočne malá a aj pri celoživotnej expozícii je prijateľná pre jednotlivca a spoločnosť a ich neprekročenie zabezpečuje vylúčenie výskytu deterministických účinkov ožiarenia. Sú ustanovené pre pracovníkov ožiarených pri práci, praktikantov, študentov a obyvateľov. Vzťahujú sa na súčet príslušných dávok z vonkajšieho ožiarenia počas daného obdobia a úväzkov dávok (T = 50r) z príjmu rádionuklidov počas toho istého obdobia (pre deti sa uvažuje T=70 rokov).

Medzná dávka je obmedzenie budúcej dávky jednotlivca, ktorá môže byť spôsobená daným zdrojom ionizujúceho žiarenia, používa sa v etape plánovania (projektovania) pri optimalizácii radiačnej ochrany.

Ožiarenie v ohrození je ožiarenie jednotlivcov vykonávajúcich nevyhnutný rýchly (neodkladný) zásah s cieľom pomôcť ohrozeným osobám, zabrániť ožiareniu veľkého počtu osôb alebo zachrániť materiálne hodnoty alebo majetok, pričom by mohol byť prekročený niektorý z limitov ožiarenia ustanovených pre pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. Ožiarenie v ohrození je prípustné iba u dobrovoľníkov.

Odborný zástupca je fyzická osoba, ktorá spĺňa kvalifikačné predpoklady podľa § ... zákona o verejnom zdravotníctve, je v zamestnaneckom alebo obdobnom pracovnom pomere alebo je externým dodávateľom služieb a je zamestnávateľom poverená dohľadom nad radiačnou ochranou. 

Oprávnená dozimetrická služba je fyzická osoba alebo právnická osoba, oprávnená poskytovať služby osobnej dozimetrie, zodpovedná za kalibráciu, odčítanie alebo vyhodnotenie údajov registrovaných osobnými dozimetrami alebo iné hodnotenia vonkajšieho ožiarenia, alebo vykonávajúca meranie rádioaktivity v ľudskom tele alebo biologických vzorkách, alebo hodnotenie vnútorného ožiarenia, ktoré umožní určiť ročnú efektívnu dávku alebo jej úväzok,  a ktorá je držiteľom povolenia podľa §…….zákona, 

Oprávnené závodné zdravotné služby - zdravotnícke zariadenie, ktoré je podľa zákona oprávnené a zodpovedné za poskytovanie závodnej preventívnej starostlivosti pre pracovníkov ožiarených pri práci kategórie A. 

Oprávnený lekár je lekár, ktorý je oprávnený poskytovať zamestnávateľovi závodnú preventívnu starostlivosť pre pracovníkov ožiarených pri práci kategórie A, 

Otvorený rádioaktívny žiarič je rádioaktívny žiarič, ktorý nespĺňa podmienky uzavretého rádioaktívneho žiariča.

Oznamovacia povinnosť je povinnosť predložiť kompetentnému orgánu oznámenie o úmysle vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo inú činnosť, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie.

Ožiarenie je vystavenie pôsobeniu ionizujúceho žiarenia.

Potenciálne ožiarenie je ožiarenie, ktoré sa môže vyskytnúť s istou vopred odhadnuteľnou pravdepodobnosťou, ale nepredpokladá sa, že sa vyskytne istotne. 

Pracovisko sú priestory, kde efektívna dávka pracovníkov môže prekročiť 1 mSv za rok alebo ekvivalentná dávka v oku, koži alebo končatinách môže prekročiť 1/10 príslušných limitov ožiarenia pre pracovníkov ožiarených pri práci.

Pracovné miesto je časť pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, jednoznačne charakterizovateľná svojimi ochrannými (izolačnými, ventilačnými a tieniacimi) vlastnosťami, vymedzená priestorovo alebo technologicky, kde môžu byť vykonávané samostatné práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. V jednej miestnosti môže byť viac pracovných miest, pokiaľ každé tvorí z hľadiska organizácie práce samostatný celok.

Pracovník ožiarený pri práci je osoba samostatne pracujúca alebo zamestnaná, vystavená pri vykonávaní pracovnej činnosti ožiareniu, ktoré môže prekročiť niektorý z limitov ožiarenia ustanovených pre obyvateľov.

Pracovník ožiarený pri práci kategórie A je pracovník ožiarený pri práci, ktorého efektívna dávka ožiarenia pri pracovnej činnosti môže byť väčšia ako 6 mSv za obdobie jedného kalendárneho roka alebo ekvivalentná dávka ožiarenia pri pracovnej činnosti môže byť väčšia ako 3/10 limitov ožiarenia ustanovených pre očnú šošovku, kožu a končatiny uvedených v § 32

Pracovník ožiarený pri práci kategórie B je pracovník ožiarený pri práci, ktorý nie je klasifikovaný ako pracovník kategórie A.

Pracovník priamo riadiaci práce je pracovník, ktorý riadi a usmerňuje vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, vykonáva sústavný dohľad nad dodržiavaním zásad radiačnej ochrany, trvale dozerá na to, aby všetci pracovníci pri svojej práci dodržiavali schválené pracovné postupy. 

Praktikant je osoba pripravujúca sa u prevádzkovateľa  na výkon povolania a získavajúca osobitné praktické znalosti a zručnosti.

Prevádzkovateľ je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá vo svojom mene a na vlastnú zodpovednosť vykonáva činnosti vedúce k ožiareniu alebo iné pracovné činnosti, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. 

Prírodné ionizujúce žiarenie je ionizujúce žiarenie prírodného zemského alebo kozmického pôvodu.

Prírodný zdroj ionizujúceho žiarenia je zdroj ionizujúceho žiarenia prírodného terestriálneho alebo kozmického pôvodu.

Radiačná havária je mimoriadna udalosť pri ktorej v dôsledku straty kontroly nad zdrojom ionizujúceho žiarenia došlo k úniku rádioaktívnych látok alebo ionizujúceho žiarenia do životného prostredia, ktorý môže spôsobiť ožiarenie obyvateľov na úrovni limitov ožiarenia obyvateľov alebo ktorý vyžaduje zavedenie opatrení na ochranu.

Radiačná nehoda je mimoriadna udalosť, pri ktorej v dôsledku straty kontroly nad zdrojom ionizujúceho žiarenia došlo k ožiareniu pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia na úrovni limitov ožiarenia pracovníkov alebo vyššej alebo k neprípustnému uvoľneniu rádioaktívnych látok do pracovného alebo životného prostredia .

Radiačná udalosť je mimoriadna udalosť, pri ktorej došlo k neplánovanému alebo neočakávanému ožiareniu osôb na úrovni nižšej ako príslušné limity ožiarenia alebo došlo k rozptýleniu rádioaktívnych látok.

Radiačná ochrana je ochrana ľudí a  životného prostredia pred ožiarením a pred jeho účinkami,  vrátane prostriedkov  na jej dosiahnutie. 

Radiačné ohrozenie je situácia, ktorá vyžaduje urýchlený zásah s cieľom ochrániť pracovníkov, jednotlivcov z obyvateľstva alebo obyvateľstvo ako celok.

Rádioaktívna kontaminácia je kontaminácia ľubovoľného materiálu, povrchu alebo prostredia alebo jednotlivca rádioaktívnymi látkami. V prípade ľudského tela rádioaktívna kontaminácia zahŕňa vonkajšiu kontamináciu kože a vnútornú kontamináciu bez ohľadu na spôsob príjmu rádionuklidov. 

Rádioaktívna látka je akákoľvek látka, ktorá obsahuje jeden alebo viac rádionuklidov, ktorých aktivita alebo hmotnostná aktivita alebo objemová aktivita nie je z hľadiska radiačnej ochrany zanedbateľná.

Rádioaktívny žiarič je rádioaktívna látka, ktorej aktivita a hmotnostná aktivita presahuje hodnoty aktivity a hmotnostnej aktivity uvedené v prílohe č.3.tab.č. 1 

Sledované pásmo sú priestory pracoviska podliehajúce primeranému sledovaniu z dôvodu ochrany pred ionizujúcim žiarením.

Smerná hodnota je ukazovateľ alebo kritérium na posudzovanie radiačnej ochrany, ktorého prekročenie alebo nesplnenie spravidla signalizuje podozrenie, že radiačná ochrana nie je optimalizovaná.

Odstraňovanie je ukladanie rádioaktívneho odpadu na úložisko rádioaktívnych odpadov alebo uloženie rádioaktívnych látok na iné vymedzené miesto bez zámeru ich opätovného použitia. Odstraňovanie je aj schválené priame vypúšťanie rádioaktívnych odpadov do životného prostredia s ich následným rozptýlením. 

Umelý zdroj ionizujúceho žiarenia je zdroj ionizujúceho žiarenia iný ako prírodný zdroj ionizujúceho žiarenia

Urýchľovač je prístroj alebo zariadenie, v ktorom sú urýchľované častice a ktoré emituje ionizujúce žiarenie s energiou väčšou ako 1 megaelektrónvolt (MeV).

Uvoľňovacie úrovne sú hodnoty povrchovej rádioaktívnej kontaminácie, hmotnostnej aktivity a/alebo celkovej aktivity stanovené kompetentným orgánom, pri neprekročení ktorých môžu byť rádioaktívne látky alebo materiály obsahujúce rádioaktívne látky plynúce z činnosti viazanej na požiadavku registrácie alebo povoľovania uvoľnené spod administratívnej kontroly.

Uzavretý rádioaktívny žiarič rádioaktívny žiarič, ktorého konštrukcia zabezpečuje tesnosť a za podmienok bežného používania vylučuje únik rádioaktívnych látok zo zdroja.

Zásah je ľudská činnosť, ktorá pôsobením na zdroje ionizujúceho žiarenia, na cesty ožiarenia a na ožiarené osoby predchádza ožiareniu jednotlivcov alebo znižuje ich ožiarenie zo zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktoré nie sú súčasťou povoľovaných činností vedúcich k ožiareniu  alebo zo zdrojov ionizujúceho žiarenia,  ktoré nie sú pod kontrolou.

Zásahová úroveň je hodnota odvrátiteľenej ekvivalentnej dávky, odvrátiteľnej efektívnej dávky alebo iná z nich odvodená hodnota (odvodená zásahová úroveň), po prekročení ktorej by sa malo uvažovať o vykonaní zásahu. Odvrátiteľná dávka je tá časť očakávanej individuálnej efektívnej alebo ekvivalentnej dávky spôsobenej radiačnou haváriou alebo pretrvávajúcim ožiarením, ktorú možno vykonaním zásahu odvrátiť. Stanovuje alebo odhaduje sa pred vykonaním zásahu a vzťahuje sa len na cesty ožiarenia, ktoré sú vykonaním zásahu ovplyvnené. 

Zdravotná ujma je odhad rizika skrátenia dĺžky života a zhoršenia kvality života v populácii po ožiarení ionizujúcim žiarením. Zahŕňa ujmu následkom somatických poškodení, nádorových ochorení a vážnych genetických porúch.

Zdroj ionizujúceho žiarenia je rádioaktívna látka, prístroj alebo zariadenie schopné emitovať ionizujúce žiarenie alebo produkovať rádioaktívne látky.

 § 4
Vymedzenie veličín

Absorbovaná dávka (D)  D = d /dm  [Gy],  kde
d je stredná odovzdaná energia elementu ožiarenej látky
dm hmotnosť elementu ožiarenej látky

Stredná absorbovaná dávka v orgáne alebo tkanive (DT) je rovná pomeru odovzdanej energie tkanivu alebo orgánu a hmotnosti tkaniva alebo orgánu. 

Gray (Gy) 
Zvláštny názov pre jednotku absorbovanej dávky. 1 Gray sa rovná 1 joule na kilogram.

Definície sú uvedené v STN 01 1310: 1999 Veličiny a jednotky. Ochrana pred ionizujúcim žiarením.

Aktivita  (A) :   A = dN/dt

A, aktivita určitého množstva rádionuklidu v určitom energetickom stave v danom čase je podiel stredného počtu samovoľných rádioaktívnych premien z daného energetického stavu v určitom množstve rádionuklidu za krátku dobu dt, a tejto doby, kde dN je očakávaný počet spontánnych jadrových premien daného energetického stavu za časový interval t.

Jednotkou je Becquerel  (Bq). Jeden becquerel sa rovná jednej rádioaktívnej premene za jednu sekundu.
1Bq = 1s-1

Definície sú uvedené v STN ISO 31-10: 1996 Veličiny a jednotky. Časť 10 Jadrové reakcie a ionizujúce žiarenie.

Na účely tohoto nariadenia sa veličinami radiačnej ochrany používanými pri hodnotení ožiarenia rozumie:
Ekvivalentná dávka HT je priemerná absorbovaná dávka v tkanive alebo orgáne vynásobená príslušným radiačným váhovým faktorom, ktorého hodnoty sú uvedené v tabuľke č.1 v prílohe č.3. Radiačný váhový faktor wR vyjadruje rozdielny biologický účinok jednotlivých druhov ionizujúceho žiarenia. Ekvivalentná dávka v tkanive alebo orgáne T sa vypočíta takto

						[Sv],

kde DTR je priemerná absorbovaná dávka v tkanive T zo žiarenia R a wR je radiačný váhový faktor.

Efektívna dávka E je súčtom ekvivalentných dávok HT vo všetkých orgánoch alebo tkanivách vynásobených príslušným tkanivovým váhovým faktorom wT, ktorého hodnoty sú uvedené v tabuľke č. 2 v prílohe č.3.. Efektívna dávka E sa vypočíta takto
						[Sv].

Sievert (Sv)
Zvláštny názov pre jednotku ekvivalentnej dávky alebo efektívnej dávky. 1 Sievert sa rovná 1 joule na kilogram.
Jednotka je definovaná v STN 01 1310: 1999 Veličiny a jednotky. Ochrana pred ionizujúcim žiarením

Kolektívna efektívna, resp. ekvivalentná dávka S sa používa na účely kvantifikácie ožiarenia skupín obyvateľstva. Je to súčet efektívnych resp. ekvivalentných dávok všetkých jednotlivcov v určitej skupine. Udáva sa v manSv. 

Úväzok ekvivalentnej dávky H() je časový integrál ekvivalentnej dávky v orgáne alebo tkanive T za čas  od príjmu rádionuklidu.

Úväzok efektívnej dávky E() je časový integrál efektívnej dávky za čas  od príjmu rádionuklidu.Pre výpočet úväzku efektívnej alebo ekvivalentnej dávky sa u osôb starších ako 18 rokov počíta s obdobím 50 rokov (=50, H(50), E(50)) a u osôb mladších ako 18 rokov s obdobím 70 rokov (=70, H(70), E(70)) od príjmu rádionuklidov, ak nie je uvedené inak.

Dávkový ekvivalent H je definovaný ako súčin absorbovanej dávky v danom bode tkaniva a faktora kvality Q. Hodnoty faktora kvality sú uvedené v tabuľke č. 3 prílohy č.3.

Osobný dávkový ekvivalent Hp(d)  je dávkový ekvivalent v danom bode pod povrchom tela v hĺbke tkaniva d.

Index hmotnostnej aktivity I je váhovaným súčtom hmotnostnej aktivity Ra-226, hmotnostnej aktivity Th-228 a hmotnostnej aktivity K-40, určený vzťahom:

I = aRa/(300 Bq.kg-1) +aTh/(200 Bq.kg-1) +aK/(3000 Bq.kg-1)

Ekvivalentná objemová aktivita radónu aekv je vážený súčet objemovej aktivity a1 polonia 218, objemovej aktivity a2 olova 214 a objemovej aktivity a3 bizmutu 214 určený vzťahom aekv = 0,106.a1 + 0,513.a2 + 0,381.a3 

Príjem je aktivita rádionuklidu prijatá do ľudského organizmu z prostredia, obvykle požitím alebo vdýchnutím.

Konverzný faktor príjmu je koeficient udávajúci efektívnu dávku pripadajúcu na jednotkový príjem; hodnoty konverzných faktorov príjmu požitím iing, poprípade vdýchnutím iinh, vypočítané na základe štandardných modelov, sú uvedené v tabuľkách prílohy č. 4.

§ 5

Základné princípy radiačnej ochrany

(1 Základné princípy radiačnej ochrany pre činnosti vedúce k ožiareniu
a)	činnosť vedúcu k ožiareniu možno vykonávať len ak je odôvodnená; za odôvodnenú sa považuje taká, pri ktorej zdravotná ujma, ktorú môže činnosť vedúca k ožiareniu spôsobiť je vyvážená predpokladaným prínosom pre osobu alebo pre spoločnosť;
b)	každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinný zabezpečiť, aby počet ožiarených osôb, úroveň a pravdepodobnosť ich ožiarenia boli trvalo udržiavané tak nízko, ako je možné racionálne dosiahnuť pri zvážení ekonomických a spoločenských hľadísk;
c)	každý, kto vykonáva činnosti vedúce k ožiareniu, je povinný obmedzovať ožiarenie tak, aby celkové osobné dávky jednotlivcov zo všetkých vykonávaných činností neprekročili ustanovené limity ožiarenia.

(2) Zámerné pridávanie rádioaktívnych látok pri výrobe potravín, hračiek, kozmetických výrobkov, šperkov a iných ozdôb je zakázané. Taktiež je zakázané používať rádioaktívne látky v prípravkoch určených na tetovanie a iné dekorácie kože.  Dovoz a vývoz takéhoto tovaru je zakázaný.

§ 6

Kritériá pre posudzovanie činností vedúcich k ožiareniu a činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany

(1)	Činnosti vedúce k ožiareniu sa posudzujú podľa možného ohrozenia zdravia a životného prostredia ionizujúcim žiarením na základe:
a)	charakteristík  používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia, 
b)	predpokladanej úrovne ožiarenia pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, zamestnancov a obyvateľov pri danej činnosti a jej vplyvu na pracovné prostredie a životné prostredie,
c)	náročnosti  zabezpečenia radiačnej ochrany a bezpečnosti prevádzky,
d)	požiadaviek na vybavenie a zabezpečenia pracoviska pre bezpečnú prácu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, najmä ochrannými pomôckami, izolačnými a tieniacimi zariadeniami, technickým riešením ventilácie a kanalizácie,
e)	charakteristike vznikajúcich rádioaktívnych odpadov a náročnosti ich skladovania a  zneškodnenia,
f)	potenciálneho ožiarenia osôb vyplývajúceho z podmienok bežnej prevádzky, predvídateľných porúch a odchýlok od bežnej prevádzky,  rizika vzniku radiačných nehôd a havárií a závažnosti ich následkov,
g)	charakteristík územia ovplyvneného vykonávaním činnosti vedúcej k ožiareniu a územia, ktoré môže byť zasiahnuté pri radiačnej havárii. 

(2)	Činnosti vedúce k ožiareniu sa delia na
a)	oznamované činnosti, na vykonávanie ktorých je potrebné povolenie,
b)	oznamované činnosti, na vykonávanie ktorých je potrebná registrácia,
c)	činnosti, ktoré sa neoznamujú. 

DRUHÁ ČASŤ 
REGISTRÁCIA A POVOĽOVANIE

§7
 Oznamovanie

(1) Vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo činnosti dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany je prevádzkovateľ povinný oznámiť úradu. Za splnenie oznamovacej povinnosti sa považuje predloženie dokumentácie potrebnej na zaregistrovanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo podanie žiadosti o vydanie povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu. 

(2) Oznámenie sa nevyžaduje pre činnosti, pri ktorých sa používa:
 a) rádioaktívna látka, pre ktorú platí, že  
•	súčet podielov aktivít v nej obsiahnutých rádionuklidov a príslušných hodnôt aktivít uvedených v prílohe č. 1 nie je väčší ako jeden, alebo
•	súčet podielov hmotnostných aktivít v nej obsiahnutých rádionuklidov a príslušných hodnôt hmotnostných aktivít uvedených v prílohe č. 1 nie je väčší ako jeden.
b) zariadenie typovo schválené, obsahujúce rádioaktívne látky vo forme uzavretého žiariča, presahujúce hodnoty uvedené v  odstavci a) skonštruované tak, že príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia je menší ako 1 Sv/h a pre ktoré boli úradom stanovené podmienky pre uloženie. 
c) generátor ionizujúceho žiarenia, typovo schválený, skonštruovaný tak, že za bežných prevádzkových podmienok príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia je menší ako 1 Sv/h, 
d) katódová trubica určená na zobrazovanie obrazu alebo akékoľvek iné elektrické zariadenie pracujúce s napätím nepresahujúcim 30 kV, u ktorého príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia  je menší ako 1 Sv/h, 
e) materiál kontaminovaný rádioaktívnymi látkami, ktorý bol uvedený do životného prostredia na základe povolenia vydaného úradom. 

§8 
Registrácia a povoľovanie

(1) Žiadateľ oznamujúci vykonávanie činnosti  vedúcej k ožiareniu podliehajúcej registrácii (§ 9 ), žiadateľ o povolenie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo činnosti dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany (§§ 10,11 ) a žiadateľ o posudok (§ 8 ods. 3 písm. ......   zákona) musí predložiť úradu predpísanú dokumentáciu. Požiadavky na dokumentáciu sú uvedené v prílohe č. 2.

§9
Registrácia činností vedúcich k ožiareniu

1)	Oznámené činnosti vedúce k ožiareniu, na vykonávanie ktorých sa nevyžaduje povolenie úradu, úrad zaregistruje a o registrácii vydá potvrdenie. 

2)	Registrácii podliehajú nasledujúce činnosti vedúce k ožiareniu:
a)	vykonávanie vyšetrení röntgenovým kostným denzitometrom, 
b)	používanie rádionuklidov pri laboratórnych vyšetreniach metódou rádioimunoanalýzy,
c)	používanie röntgenfluorescenčných  analyzátorov,
d)	používanie kalibračných rádioaktívnych žiaričov, ktorých aktivita neprekračuje 100-násobok aktivity uvedenej v tabuľke 1 prílohy 1,
e)	používanie elektrónových mikroskopov,
f)	používanie mikroštrukturálnych röntgenových zariadení, laboratórnych a meracích prístrojov a zariadení, technických  röntgenových zariadení na kontrolu kvality výrobkov skonštruovaných tak, že na ktoromkoľvek voľne prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia príkon dávkového ekvivalentu je menší ako 10 mikroSv/hod,
g)	používanie zariadení obsahujúcich rádioaktívne žiariče, ktorých aktivita neprekračuje 100-násobok aktivity uvedenej v tabuľke 1 prílohy 11,
h)	röntgenové prístroje na kontrolu obsahu batožín a zásielok.

Tu je v smernici vymenovaných 5 veľmi všeobecne definovaných činností  a ďalej sa uvádza, že členský štát môže vyžadovať povolenie aj na iné činosti – toto je konkrétne rozpracované, preto vyznačujem všetko.
§ 10
Povoľovanie činností vedúcich k ožiareniu

(1)	Povolenie úradu je potrebné najmä na vykonávanie nasledovných činností vedúcich k ožiareniu:
a)	uvedenie pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do prevádzky a používanie zdroja ionizujúceho žiarenia. Vzťahuje sa na:
i.	rádiodiagnostické pracoviská,
ii.	rádioterapeutické pracoviská,
iii.	pracoviská s kompaktným mimotelovým ožarovačom krvi s uzavretým rádioaktívnym žiaričom,
iv.	pracoviská s indikačným alebo meracím zariadením obsahujúcim uzavretý rádioaktívny žiarič,
v.	pracoviská s technickým röntgenovým zariadením vrátane defektoskopického rtg,
vi.	defektoskopiu pomocou uzavretých rádioaktívnych žiaričov,
vii.	pracoviská s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi,
b)	preprava rádioaktívnych žiaričov, rádioaktívnych látok, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva, rádioaktívne kontaminovaných materiálov, predmetov a zariadení z vlastného pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia,
c)	skladovanie rádioaktívnych žiaričov,
d)	plánované stavebné a technologické zmeny pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia po vydaní povolenia na činnosti vedúce k ožiareniu, ktoré sú významné z hľadiska radiačnej ochrany,
d)	výroba zdrojov ionizujúceho žiarenia,
e)	dovoz a vývoz z krajín mimo EÚ, distribúcia, predaj a prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktoré sa registrujú alebo povoľujú a ionizačných hlásičov požiaru,
f)	zber a likvidácia rádioaktívnych žiaričov vrátane ionizačných hlásičov požiaru,
g)	vykonávanie inštalácie, údržby a opráv zdrojov ionizujúceho žiarenia,
h)	vykonávanie prepravy rádioaktívnych zdrojov ionizujúceho žiarenia, rádioaktívnych látok, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva, rádioaktívne kontaminovaných materiálov, predmetov a zariadení z pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia,
i)	nakladanie s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi, 
j)	nakladanie s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi, u ktorých pôvodca nie je známy,
k)	používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia na overovanie nových medicínskych poznatkov na človeku, 
l)	používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia na sterilizáciu predmetov,
m)	používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia na ožarovanie potravín, (predmetov bežného používania a iných materiálov),
n)	nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým palivom,
o)	uvádzanie rádioaktívnych látok do životného prostredia, 
p)	uvoľňovanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov spod inštitucionálnej kontroly,
q)	nakladanie s rádioaktívnymi rezíduami,
r)	ťažba a spracovanie uránovej rudy,
s)	terapeutická aplikácia rádionuklidov na lôžku alebo formou ambulantnej zdravotnej starostlivosti,
t)	zriadenie, prevádzku, stavebné zmeny pracoviska s urýchľovačom častíc
u)	pridávanie rádionuklidov do liečiv a zdravotníckych výrobkov a dovoz a vývoz takýchto výrobkov,
v)	pridávanie rádionuklidov do spotrebných výrobkov, dovoz a vývoz takéhoto tovaru,
w)	na prevádzku jadrového zariadenia, na vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky, 
x)	na nakladanie s rádioaktívnymi látkami, ktoré vznikajú pri prevádzke jadrových zariadení.
y)	pochovávanie osôb  rádioaktívne kontaminovaných  pri radiačnej havárii

§ 11
Povoľovanie činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany

(1) Povolenie úradu je potrebné na vykonávanie činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany: 
a)	vykonávanie nasledujúcich skúšok a služieb v oblasti radiačnej ochrany:
i)	vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia pre typové schvaľovanie,
ii)	overovanie zhody vlastností a parametrov zdrojov ionizujúceho žiarenia so schváleným typom,
iii)	vykonávanie preberacích skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia,
iv)	vykonávanie skúšok dlhodobej stability zdrojov ionizujúceho žiarenia,
v)	vykonávanie skúšok tesnosti uzavretých rádioaktívnych žiaričov,
b)	poskytovanie služieb osobnej dozimetrie,
c)	stanovovanie a hodnotenie objemovej aktivity radónu v pôdnom vzduchu a priepustnosti základových pôd stavebného pozemku a objemovej aktivity radónu v ovzduší stavieb,
d)	stanovovanie a hodnotenie obsahu prírodných rádionuklidov v stavebných výrobkoch a vo vode,
e)	stanovovanie a hodnotenie obsahu rádionuklidov v zložkách životného prostredia, v potravinovom reťazci a v iných materiáloch a predmetoch za účelom hodnotenia ožiarenia osôb,
f)	vydávanie sprievodných listov otvorených rádioaktívnych žiaričov,
g)	vydávanie osvedčení uzavretých rádioaktívnych žiaričov,
h)	poskytovanie služieb monitorovania ionizujúceho žiarenia,
i)	poskytovanie odbornej prípravy na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, 
j)	poskytovanie odbornej prípravy na vykonávanie činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany.

TRETIA ČASŤ
ČINNOSTI SO ZDROJMI IONIZUJÚCEHO ŽIARENIA

§12
Výroba zdrojov ionizujúceho žiarenia

(1)	Povolenie na výrobu zdrojov ionizujúceho žiarenia oprávňuje výrobcu aj ku skladovaniu a nevyhnutnému skúšaniu a overovaniu vlastností a parametrov vyrobených zdrojov ionizujúceho žiarenia. 
(2)	Výrobca môže odovzdať vyrobené zdroje ionizujúceho žiarenia len osobe, ktorá je oprávnená s nimi vykonávať činnosti vedúce k ožiareniu podľa tohoto nariadenia, a v prípade rádioaktívnych žiaričov aspoň ich skladovať.

§13
Dovoz zdrojov ionizujúceho žiarenia

(1)	Dovážať z krajín mimo EÚ sa môžu len zdroje ionizujúceho žiarenia typovo schválené, ktoré sú označené značkou zhody podľa príslušných predpisov EÚ. 
(2)	Dovozca zabezpečí, aby v priebehu dovozu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia nemohli manipulovať neoprávnené osoby a zdroje ionizujúceho žiarenia dodá len osobe, ktorá je oprávnená s nimi vykonávať činnosti vedúce k ožiareniu, a to aspoň ich skladovať. 

(3)	Dovozca, ktorý s dovážanými zdrojmi ionizujúceho žiarenia nebude manipulovať a v prípade rádioaktívnych žiaričov ich nebude ani skladovať, nemusí k žiadosti o povolenie na dovoz zdrojov ionizujúceho žiarenia predkladať monitorovací plán, návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, pokiaľ v žiadosti uvedie všetky osoby, ktoré budú v priebehu dovozu s dovážanými zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré sú rádioaktívnymi žiaričmi alebo ich obsahujú, na území Slovenskej republiky manipulovať, a doložia, že sú na to oprávnení v zmysle zákona o verejnom zdravotníctve. 

§14
Vývoz zdrojov ionizujúceho žiarenia do krajín mimo EÚ

1)	Vývozca zabezpečí, aby v priebehu vývozu manipulovali so zdrojmi ionizujúceho žiarenia len oprávnené osoby, a zdroje ionizujúceho žiarenia dodá len osobe, ktorá je oprávnená s nimi manipulovať. Doklad o tom, že príjemca spĺňa podmienky pre používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia, potvrdený kompetentným orgánom krajiny príjemcu sa vyžaduje len pre vývoz rádioaktívnych žiaričov.
2)	Vývozca, ktorý s vyvážanými zdrojmi ionizujúceho žiarenia nebude manipulovať a v prípade rádioaktívnych žiaričov ich nebude ani skladovať, nemusí k žiadosti o povolenie na  vývoz zdrojov ionizujúceho žiarenia predkladať monitorovací plán, návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, pokiaľ v žiadosti uvedie všetky osoby, ktoré budú v priebehu vývozu s vyvážanými zdrojmi ionizujúceho žiarenia na území Slovenskej republiky manipulovať, a doložia, že sú na to oprávnení v zmysle zákona o verejnom zdravotníctve. 

§15 
Distribúcia, predaj a prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia

1)	Zdroje ionizujúceho žiarenia je možné uviesť na trh až po ich typovom schválení, v súlade s týmto schválením a po vytvorení podmienok pre overovanie a posudzovanie vlastností a parametrov jednotlivých vyrábaných zdrojov ionizujúceho žiarenia so schváleným typom, dokladaní zhody jednotlivých zdrojov ionizujúceho žiarenia so schváleným typom alebo s požiadavkami technických predpisov, ktoré sa na daný zdroj vzťahujú. 
2)	Držiteľ povolenia na distribúciu, predaj a prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia zabezpečí aby súčasťou dokumentácie distribuovaných zdrojov ionizujúceho žiarenia bol u otvorených rádioaktívnych žiaričov sprievodný list, u uzavretých rádioaktívnych žiaričov platné osvedčenie uzavretého rádioaktívneho žiariča vydané oprávnenou osobou a návod na používanie zahŕňajúci pokyny na bezpečné používanie týchto výrobkov. Tieto dokumenty musia byť aj v slovenskom jazyku. 
3)	Distribútor zabezpečí, aby v priebehu distribúcie so zdrojmi ionizujúceho žiarenia manipulovali len oprávnené osoby, a zdroje ionizujúceho žiarenia dodá len oprávnenej osobe, a to aspoň na ich skladovanie.
4)	 Distribútor, ktorý s distribuovanými zdrojmi ionizujúceho žiarenia nebude manipulovať a v prípade rádioaktívnych žiaričov ich nebude ani skladovať, nemusí k žiadosti o povolenie na  distribúciu zdrojov ionizujúceho žiarenia predkladať monitorovací plán, návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, pokiaľ v žiadosti uvedie všetky osoby, ktoré budú v priebehu distribúcie so zdrojmi ionizujúceho žiarenia na území Slovenskej republiky manipulovať, a doloží, že sú na to oprávnené v zmysle zákona o verejnom zdravotníctve. 

§16
Inštalácia a uvádzanie zdrojov ionizujúceho žiarenia do prevádzky 

(1)	Povolenie na vykonávanie inštalácie zdrojov ionizujúceho žiarenia musí mať ten, kto nie je inak oprávnený s daným zdrojom nakladať a pri inštalácii ho bude používať na nevyhnutné otestovanie funkčnosti a s ním súvisiacich tieniacich a ochranných zariadení alebo na overenie, či je zdroj ionizujúceho žiarenia vhodný na použitie na účel, na ktorý je určený.
(2)	Zdroje ionizujúceho žiarenia s  výnimkou tých, na používanie ktorých nie je potrebné povolenie, je možné inštalovať a uvádzať do prevádzky výlučne na pracoviskách, ktoré vyhovujú technickým a organizačným podmienkam bezpečnej prevádzky podľa §§... a 
a)	ak sa jedná o zdroje ionizujúceho žiarenia, ktoré sú typovo schválené, a je preukázaná zhoda so schváleným typom,
b)	na pracovisku sú vytvorené podmienky zabraňujúce odcudzeniu zdrojov ionizujúceho žiarenia a manipulácii s nimi neoprávnenými osobami aj počas doby, kedy sa nepoužívajú. 

§17
 Skladovanie rádioaktívnych žiaričov

1)	Povolenie na skladovanie rádioaktívnych žiaričov, musí mať ten, kto skladuje rádioaktívne žiariče, ktoré nie je oprávnený vyrábať, dovážať, distribuovať alebo používať, napríklad preto, že ešte nemá vytvorené alebo už stratil podmienky na ich používanie. Povolenie na skladovanie rádioaktívnych žiaričov nepotrebuje dopravca pre skladovanie zdrojov ionizujúceho žiarenia nevyhnutné pre uskutočnenie prepravy. 
2)	Zdroje ionizujúceho žiarenia  musia byť skladované tak, aby  s nimi nemohli manipulovať neoprávnené osoby.

§18
 Prechodné pracoviská 

(1)	Prevádzkovateľ môže vykonávať činnosti vedúce k ožiareniu na vopred nešpecifikovaných pracoviskách na vopred vymedzenú krátku dobu nepresahujúcu 30 dní (ďalej len  “prechodné pracovisko”) len ak to má uvedené v povolení.
(2)	Termín začatia prác, predpokladaná doba práce na prechodnom pracovisku, jeho miesto, opis prác, a prehľad  používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia sa príslušnému pracovisku dozoru oznamuje písomne alebo faxom najmenej deň dopredu. Pracovné skupiny na prechodných pracoviskách musia byť najmenej dvojčlenné, z toho aspoň jedna osoba musí mať osobitnú odbornú spôsobilosť. Ukončenie prác na prechodnom pracovisku sa bezodkladne oznámi úradu a príslušnému pracovisku dozoru. 
(3)	Zdroje ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorých je potrebné povolenie, je možné používať len na pracoviskách, ktoré 
a.	vyhovujú technickým a organizačným podmienkam bezpečnej prevádzky, 
b.	sú trvale zabezpečené proti odcudzeniu zdrojov a manipulácii neoprávnenými  osobami.

§ 19
Skúšky a hodnotenie vlastností zdrojov ionizujúceho žiarenia 

1)	Podmienkami na vykonávanie skúšok a hodnotenie vlastností zdrojov ionizujúceho žiarenia sú: 
a)	povolenie úradu,
b)	osobitná odborná spôsobilosť pracovníkov pre vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia,
c)	vybavenie zariadením nevyhnutným na vykonávanie potrebných technických úkonov,
d)	používanie metodík, ktoré zodpovedajú náležitostiam vzorovej metodiky uvedenej v prílohe č. 6, 
e)	vypracovávanie skúšobných protokolov, ktoré zodpovedajú náležitostiam  vzorového protokolu uvedeného v prílohe č.6.
2)	K žiadosti o povolenie na  vykonávanie skúšok a hodnotenie vlastností zdrojov ionizujúceho žiarenia  sa nemusí predkladať návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, pokiaľ táto činnosť bude vykonávaná výhradne na pracovisku prevádzkovateľa hodnoteného zdroja ionizujúceho žiarenia a uvedenou činnosťou sa nezmenia podmienky bežného používania hodnoteného zdroja.
3)	Fyzické osoby vykonávajúce skúšky resp. hodnotenie vlastností zdrojov ionizujúceho žiarenia  sa musia na pracoviskách prevádzkovateľov hodnotených zdrojov riadiť havarijným plánom schváleným pre prevádzkovateľa hodnoteného zdroja. 

§ 20
Opravy a servis  zdrojov ionizujúceho žiarenia
 
1)	K žiadosti o povolenie na opravy zdrojov ionizujúceho žiarenia  sa nemusí predkladať návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, pokiaľ táto činnosť bude vykonávaná výhradne na pracovisku prevádzkovateľa opravovaného zdroja ionizujúceho žiarenia a uvedenou činnosťou sa nezmenia podmienky bežného používania hodnoteného zdroja.
2)	Osoby vykonávajúce opravy zdrojov ionizujúceho žiarenia  sa musia na pracoviskách prevádzkovateľov opravovaných zdrojov riadiť havarijným plánom prevádzkovateľa zdroja.

§ 21
Zrušenie pracoviska

Pracovisko, kde sa vykonávali činnosti vedúce k ožiareniu, sa môže zrušiť až po odstránení všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia alebo po ich zabezpečení proti neoprávnenému použitiu a na pracovisku, kde sa používali otvorené rádioaktívne žiariče po dekontaminácii pracoviska od rádionuklidov vykonanej takým spôsobom a v takom rozsahu, že nikde na pracovisku nebudú prekročené uvoľňovacie úrovne uvedené v §.......alebo v prílohe č.8 alebo stanovené v príslušnom povolení.

ŠTVRTÁ ČASŤ
ODSTRAŇOVANIE RÁDIOAKTÍVNYCH LÁTOK 

§22 
Uvádzanie rádioaktívnych látok do životného prostredia pri činnostiach vedúcich k ožiareniu  

(1)	Pod uvádzaním rádioaktívnych látok do životného prostredia sa rozumie: 
a)	vypúšťanie rádioaktívnych látok do povrchových vôd alebo ovzdušia,
b)	uvoľňovanie materiálov kontaminovaných rádionuklidmi do životného prostredia. 

(2)	Z pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré má platné povolenie na činnosti vedúce k ožiareniu vydaného podľa § ... zákona č.   ... o verejnom zdravotníctve možno uvádzať rádioaktívne látky do životného prostredia len na základe povolenia úradu. Toto ustanovenie sa týka rádioaktívne kontaminovaných vzdušnín, vôd, pevných materiálov, prístrojov, hnuteľných zariadení, (nehnuteľných) budov a objektov a ich častí, pôdy alebo územia (ďalej len rádioaktívne kontaminované materiály), ktoré boli rádioaktívne kontaminované pri činnostiach vedúcich k ožiareniu a ktoré sú uvádzaním do životného prostredia uvoľňované na ďalšie neobmedzené alebo obmedzené používanie, prepracovanie (recyklovanie), vlastnenie, odovzdávanie a odstraňovanie. 

(3)	Do životného prostredia je možné uvádzať len rádioaktívne kontaminované materiály, ktorých aktivita je tak nízka, že ďalšie oddeľovanie rádionuklidov (alebo rádioaktívnych látok) z materiálu uvádzaného do životného prostredia nie je na základe optimalizácie radiačnej ochrany odôvodnené. Pokiaľ rádioaktívne materiály obsahujú rádionuklidy s krátkym polčasom premeny, uvádzajú sa do životného prostredia až po vymretí krátkožijúcich rádionuklidov, ak sú v súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany dostupné spôsoby a metódy na ich dočasné zadržanie alebo skladovanie. 

(4)	Pri uvádzaní rádioaktívnych látok do životného prostredia sa musia voliť také spôsoby, ktoré zabezpečia čo najnižšiu záťaž obyvateľstva a prírodného prostredia, pričom v životnom prostredí nedôjde k ich koncentrácii do úrovní, ktoré by spôsobovali neodôvodnené ožiarenie.

(5)	Pred uvedením do životného prostredia musí byť zistená úroveň rádioaktívnej kontaminácie všetkých materiálov uvádzaných do životného prostredia. Zisťovanie rádioaktívnej kontaminácie musí byť vykonané v súlade s požiadavkami ustanovenými v tomto nariadení, v predpisoch na jeho vykonanie a prípadne v povolení na uvádzanie do životného prostredia. Prevádzkovateľ musí viesť evidenciu rádioaktívnych materiálov uvedených do životného prostredia. 

(6)	Materiály, v ktorých hmotnostná a povrchová aktivita prírodných rádionuklidov je na úrovni vyskytujúcej sa bežne v životnom prostredí sa nepovažujú za kontaminované rádioaktívnymi látkami a na ich uvádzanie z pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do životného prostredia nie je potrebné povolenie podľa odseku 1. Aktivita prírodných a umelých rádionuklidov, ktorá je na úrovni bežne sa vyskytujúcej v životnom prostredí sa nezahrňuje do aktivity materiálov pri hodnotení ich rádioaktívnej kontaminácie, ak bola na pracovisko so zdrojmi ionizujúceho žiarenia prinesená v materiáloch zo životného prostredia. 

(7)	Rádioaktívne žiariče a rádioaktívne látky, ktoré sa používajú pri činnostiach vedúcich k ožiareniu, ktoré sa podľa §7 ods. 2 neoznamujú alebo §9 ods. 2 registrujú sa môžu uvádzať do životného prostredia bez povolenia, ak je to v súlade s návodom na ich používanie a ak nie je ustanovené inak.

§ 23
Vypúšťanie rádioaktívnych látok do ovzdušia a do vôd

(1)	Pod vypúšťaním rádioaktívnych látok do životného prostredia sa rozumie riadené kontinuálne alebo kampaňovité vypúšťanie rádioaktívnych látok do ovzdušia, povrchovej vody alebo komunálnej kanalizácie, ktoré je systematicky monitorované. 
(2)	Povolenie na vypúšťanie rádioaktívnych látok do životného prostredia môže orgán na ochranu zdravia vydať, ak žiadateľ preukáže, že ožiarenie obyvateľov spôsobené vypustenými rádioaktívnymi látkami nebude vyššie ako medzné dávky uvedené v odsekoch 5 až 7, ak  zabezpečí systematické monitorovanie výpustí a hodnotenie ožiarenia obyvateľov a ak systém zachytávania rádionuklidov z výpustí (čistenia výpustí) pred ich vypustením, spôsob a systém vypúšťania sú v súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany. 
(3)	Úrad môže v povolení na vypúšťanie rádioaktívnych látok stanoviť limity aktivity výpustí, referenčné úrovne a podmienky vypúšťania.
(4)	Držiteľ povolenia na vypúšťanie rádioaktívnych látok do životného prostredia  musí zabezpečiť monitorovanie vypúšťaných rádioaktívnych látok,  hodnotenie vplyvu výpustí na aktivitu v životnom prostredí a hodnotenie ožiarenia obyvateľov.  Zistené údaje musí  držiteľ povolenia predkladať úradu a informovať verejnosť. 
(5)	Z pracoviska so zdrojmi žiarenia možno povoliť vypúšťanie rádioaktívnych látok, ak efektívna dávka spôsobená uvedením rádioaktívnych látok do životného prostredia u kritickej skupiny obyvateľov nepresiahne 50 Sv v  kalendárnom roku.
(6)	Z jadrových zariadení možno vypúšťať rádioaktívne látky do ovzdušia a povrchových vôd, ak je zabezpečené, že v príslušnej kritickej skupine obyvateľov efektívne dávky v dôsledku týchto výpustí neprekročia 250 Sv za jeden kalendárny rok. Táto hodnota sa považuje za medznú dávku pre projektovanie a výstavbu jadrových zariadení. Ak je v jednej lokalite viac jadrových zariadení ovplyvňujúcich dávky obyvateľov v tej istej kritickej skupine, vzťahuje sa táto hodnota  na celkové ožiarenie zo všetkých jadrových zariadení v lokalite alebo regióne.
(7)	Bez povolenia je možné v ostatných prípadoch uvádzať rádioaktívne látky do  životného prostredia, ak v žiadnom kalendárnom roku priemerná efektívna dávka spôsobená ich uvedením do životného prostredia u kritickej skupiny obyvateľov nepresiahne 10 Sv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí 1 manSv. Ak je kolektívna dávka vyššia ako 1 man Sv, možno povoliť uvádzanie do životného prostredia na základe výsledkov optimalizačnej štúdie, ktorou žiadateľ preukáže, že uvedenie do životného prostredia je optimálnym z hľadiska radiačnej ochrany.
(8)	Kritérium uvedené v odseku 7 sa považuje za splnené ak:
a)	pri vypúšťaní do povrchových vôd, súčet súčinov objemových aktivít jednotlivých vypúšťaných rádionuklidov a konverzných faktorov hing pre príjem týchto rádionuklidov požitím dospelým jednotlivcom z obyvateľstva podľa tabuľky č. 5  prílohy č. 5 nie je väčší ako 10-4 Sv.m-3, 
b)	pri vypúšťaní do ovzdušia, súčet súčinov objemových aktivít jednotlivých vypúšťaných rádionuklidov a konverzných faktorov hinh pre príjem týchto rádionuklidov vdychovaním dospelým jednotlivcom z obyvateľstva podľa tabuľky č. 6 prílohy č. 5 nie je väčší ako 10-6 Sv.m-3, 
c)	pri vypúšťaní do verejnej kanalizácie, súčet súčinov objemových aktivít jednotlivých vypúšťaných rádionuklidov a konverzných faktorov pre príjem týchto rádionuklidov požitím dospelým jednotlivcom z obyvateľstva podľa tabuľky č.4 prílohy č. 5 nie je väčší ako10-2 Sv. m-3.
(9)	Ak hmotnostné alebo objemové aktivity vypúšťaných médií sú vyššie ako je uvedené v odseku 8, je možné povoliť vypúšťanie rádioaktívnych látok, ak žiadateľ preukáže dodržanie kritérií uvedených v odseku 7.

§ 24
Uvoľňovanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia

(1)	Pod uvoľňovaním rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia sa rozumie:
a) uvoľňovanie materiálov kontaminovaných rádionuklidmi do životného prostredia
•	na neobmedzené ďalšie používanie (využívanie),
•	na cielené a obmedzené použitie (presne definované ďalšie použitie)
•	na prepracovanie,
•	na ukladanie na skládky odpadu,
•	na spaľovanie,
•	na ukladanie do podzemia alebo na špeciálne skládky,
a)	uvoľňovanie priestorov, miestností, objektov, pôdy alebo území, ktoré boli súčasťou kontrolovaného pásma alebo boli kontaminované v dôsledku vykonávania činností vedúcich k ožiareniu alebo nakladaním s materiálmi obsahujúcimi zvýšené množstvá prírodných rádionuklidov na voľné používanie.

(2)	Ak ďalej nie je ustanovené inak, je možné uvoľňovať rádioaktívne kontaminované materiály do životného prostredia, ak priemerná efektívna dávka jednotlivcov v kritickej skupine obyvateľov spôsobená ich uvoľnením do životného prostredia v žiadnom kalendárnom roku nepresiahne 10 Sv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí 1 manSv. Žiadateľ o povolenie na uvádzanie do životného prostredia musí preukázať splnenie uvedeného kritéria. Ak je kolektívna dávka vyššia ako 1 man Sv, možno povoliť uvádzanie do životného prostredia ak žiadateľ preukázal optimalizačnou štúdiou, že uvedenie do životného prostredia je optimálnym z hľadiska radiačnej ochrany.

(3)	Ak aktivita uvoľňovaných rádioaktívnych materiálov je nižšia ako sú uvoľňovacie hodnoty uvedené v prílohe č.8 považuje sa kritérium pre uvoľňovanie uvedené v odseku 2 za splnené a splnenie podmienky uvedenej v odseku 2 nie je potrebné preukázať.

(4)	V prípade, že rádioaktívne kontaminované materiály majú aktivitu vyššiu ako je uvedené v prílohe č.8 môžu byť uvedené do životného prostredia len ak žiadateľ preukáže, že individuálna efektívna dávka člena kritickej skupiny obyvateľov spôsobená uvedením rádioaktívnych materiálov do životného prostredia je nižšia ako 10 Sv za kalendárny rok. Vo výnimočných prípadoch môže byť efektívna dávka člena kritickej skupiny obyvateľov spôsobená uvedením rádioaktívnych materiálov do životného prostredia najviac 50 Sv, ak žiadateľ súčasne preukáže, že navrhované riešenie je optimálnym riešením z hľadiska radiačnej ochrany v porovnaní s  alternatívnymi riešeniami.

(5)	Povolenie na uvoľňovanie  rádioaktívnych materiálov do životného prostredia možno vydať, ak žiadateľ zabezpečí:
•	 systematické monitorovanie uvoľňovaných materiálov  pred ich uvoľnením,
•	 odstránenie rádionuklidov z  uvoľňovaných rádioaktívne kontaminovaných materiálov pred ich uvoľnením v súlade s ustanoveniami §22, 

(6)	Pri obmedzenom (riadenom) uvoľnení rádioaktívneho materiálu do životného prostredia žiadateľ musí preukázať ako bude zabezpečené riadenie uvoľnenia a dodržanie plánovaného (stanoveného) spôsobu uvoľnenia. Pri riadenom uvoľňovaní rádioaktívnych materiálov  do životného prostredia  sa ustanovujú a kontrolujú podmienky  ďalšieho nakladania s nimi. Po neobmedzenom uvoľnení rádioaktívnych materiálov sa nevyžaduje ďalšia kontrola uvoľnených materiálov.

(7)	Úrad môže v povolení na uvoľňovanie rádioaktívnych materiálov stanoviť podmienky  uvoľňovania a limitovať množstvo uvoľneného materiálu alebo celkovú uvoľnenú aktivitu.

(8)	Ak rádioaktívne materiály obsahujú viac ako jeden druh rádioizotopu, potom sa pri posudzovaní dodržania uvoľňovacích hodnôt používa súčtové pravidlo. (Súčet podielov zistenej aktivity a uvoľňovacej hodnoty všetkých zistených rádionuklidov a ťažko stanoviteľných rádionuklidov, ktoré sa predpokladajú v uvoľňovanom materiáli musí byť nižší ako jeden). Do úvahy sa berú všetky rádionuklidy, u ktorých je podiel aktivity a uvoľňovacej hodnoty vyšší ako 0,01.

(9)	Hmotnostná aktivita rádioaktívnych materiálov uvádzaných do životného prostredia sa stanovuje, ak ďalej nie je ustanovené inak, ako priemerná hodnota reprezentatívnym (vzorkovým) meraním alebo odberom vzoriek rádioaktívneho materiálu uvoľňovaného do životného prostredia
a)	v objeme, ktorého hmotnosť nie je väčšia ako 1000 kg, ak ide o rovnomerne rádioaktívne kontaminované materiály,
b)	v objeme, ktorého hmotnosť nie je väčšia ako 300 kg, ak ide o nerovnomerne rádioaktívne kontaminované materiály, pričom hmotnostná aktivita rádioaktívneho materiálu v žiadnom takto určenom objeme nesmie prekročiť trojnásobok uvoľňovacej úrovne hmotnostnej aktivity podľa prílohy č. 8,
c)	v najmenšej časti, na ktorú možno rádioaktívny materiál rozdeliť, ak sa nedá rádioaktívny materiál rozdeliť na časti s hmotnosťou uvedenou v písmene a) alebo b).

(10)	 Plošná aktivita povrchovej rádioaktívnej kontaminácie rádioaktívnych materiálov uvádzaných do životného prostredia sa stanovuje, ak nie je ďalej ustanovené inak, ako priemerná hodnota reprezentatívnym vzorkovým meraním, ktorého plocha nie je väčšia ako
a)	10 000 cm2, ak ide o rovnomerne rádioaktívne kontaminované materiály,
b)	1000 cm2, ak ide o nerovnomerne rádioaktívne kontaminované materiály, pričom plošná aktivita rádioaktívneho materiálu na žiadnej takto určenej ploche nesmie prekročiť trojnásobok uvoľňovacej úrovne plošnej aktivity podľa prílohy  č.8.

(11) Ak ide o ťažko merateľné rádionuklidy, hmotnostná aktivita podľa odseku 6 a plošná aktivita podľa odseku 7 sa stanovujú výpočtom.

§ 25
Podmienky na ukladanie na skládky odpadu, spaľovanie, prepracovanie 

(1)	Pri ukladaní na skládky odpadu sa považuje kritérium uvedené v  § 24 odsek 2 za splnené ak súčet súčinov hmotnostných aktivít jednotlivých ukladaných rádionuklidov a konverzných faktorov pre príjem týchto rádionuklidov požívaním dospelým jednotlivcom z obyvateľstva podľa tabuliek prílohy č. 5 nie je väčší ako 10-4 Sv.kg-1  a uloženie je vykonané takým spôsobom, že nespôsobí vo vzdialenosti l m od povrchu skládky zvýšenie príkonu dávkového ekvivalentu o viac ako 0,1 Sv/h oproti pôvodnému prírodnému pozadiu v danej lokalite, ani príkon dávkového ekvivalentu  väčší ako 0,4Sv/h.

(2)	Pri spaľovaní predmetov a materiálov kontaminovaných rádioaktívnymi látkami v spaľovniach odpadu sa považuje kritérium uvedené v §24 odsek 2 za splnené ak spalné plyny vypúšťané do ovzdušia vyhovujú požiadavke podľa §23 ods.8 písm. b) a v popole vzniknutom spálením nie je súčet podielov hmotnostných aktivít jednotlivých rádionuklidov a uvoľňovacích úrovní hmotnostnej aktivity príslušných rádionuklidov uvedených v prílohe č. 8 väčší ako jedna alebo ak je tento popol ukladaný na skládky komunálneho odpadu, podľa ods. 1. 
(3)	Pri prepracovaní alebo pri inom spôsobe riadeného uvádzania do životného prostredia predmetov alebo zariadení kontaminovaných rádioaktívnymi látkami uvádzaných do životného prostredia sa považujú kritériá uvedené v §24 odsek 2 za splnené, ak  súčet podielov hmotnostných aktivít jednotlivých uvádzaných rádionuklidov a uvoľňovacích úrovní hmotnostnej aktivity príslušných rádionuklidov uvedených v prílohe č.8  nie je väčší ako jedna alebo súčet podielov plošných aktivít jednotlivých  rádionuklidov  podieľajúcich sa na kontaminácii a uvoľňovacích úrovní plošnej aktivity príslušných rádionuklidov uvedených v  prílohe č. 8  nie je väčší ako jedna u povrchovo kontaminovaných materiálov alebo predmetov.

(4)	Pod ukladaním do pôdy alebo do podzemia sa rozumie uvoľňovanie spod inštitucionálnej kontroly - ukladanie na riadené skládky komunálneho alebo priemyselného odpadu okrem ukladania do úložiska rádioaktívnych odpadov. 

§ 26
Uvoľňovanie prírodných rádionuklidov z pracovísk so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením 

(1)	Pri uvoľňovaní prírodných rádionuklidov z pracovísk, kde môže dôjsť k významnému zvýšeniu ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením sa sledujú najmä 
a)	usadeniny a kaly v potrubných a skladovacích systémoch, napríklad v čerpadlách, armatúrach, ventiloch, kolektoroch a separátoroch,
b)	filtre a separované materiály z odlučovačov inštalované v elektrárňach, vodárňach, v chemickom a petrochemickom priemysle,
c)	odpady z technologických celkov vznikajúce pri ich rekonštrukcii, demolácii alebo likvidácii,
d)	odpady a druhotné suroviny z výrob, napríklad vedľajšie energetické produkty, fosfosádra. 
(2)	Pre pevné nerozpustné látky alebo látky s nízkou vyluhovateľnosťou, u ktorých možno predpokladať, že v premenových radoch sú dlhodobé rádionuklidy približne v rovnováhe, je uvoľňovacou úrovňou pre uvoľňovanie prírodných rádionuklidov do životného prostredia z pracovísk, kde môže dôjsť k významnému zvýšeniu ožiarenia z prírodných zdrojov, hodnota indexu hmotnostnej aktivity rovná 2. 
(3)	Pri uvoľňovaní prírodných rádionuklidov z pracovísk do životného prostredia, kde môže dôjsť k významnému zvýšeniu ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením, môže úrad na základe predloženého zhodnotenia ožiarenia kritickej skupiny obyvateľov v povolení ustanoviť inú uvoľňovaciu úroveň, ako tú, ktorá je uvedená v odseku 2.
(4)	V prípade ostatných typov látok, najmä látok rozpustných, kvapalných alebo plynných, kde je v premenových radoch rádioaktívna rovnováha dlhodobých rádionuklidov výrazne narušená, sa pri uvoľňovaní prírodných rádionuklidov do životného prostredia z pracovísk, kde môže dôjsť k významnému zvýšeniu ožiarenia z prírodných zdrojov postupuje obdobne, ako v § 22 až 25. 

PIATA ČASŤ
OBMEDZOVANIE OŽIARENIA 

§ 27
Odôvodňovanie činností vedúcich k ožiareniu

1)	Všetky nové druhy činností vedúcich k ožiareniu musia byť pred svojím prvým zavedením do praxe alebo prvým povolením odôvodnené z hľadiska svojich hospodárskych, spoločenských alebo iných prínosov v porovnaní so zdravotnou ujmou, ktorú by mohli spôsobiť.

2)	Odôvodnenie existujúcich druhov činností vedúcich k ožiareniu musí byť prehodnotené vždy, keď sa získajú nové a významné poznatky o ich pôsobení resp. následkoch.

§ 28
Optimalizácia radiačnej ochrany

(1) Optimalizácia radiačnej ochrany sa vykonáva
a) pred začatím činnosti vedúcej k ožiareniu posúdením a porovnaním alternatívnych riešení radiačnej ochrany, ktoré pri zamýšľanej činnosti prichádzajú do úvahy; pri posudzovaní sa používajú najmä kvantitatívne metódy s posúdením nutných nákladov na príslušné ochranné opatrenia a ohodnotením kolektívnych a individuálnych dávok pracovníkov ožiarených pri práci a dávok v príslušných kritických skupinách obyvateľov,
b) pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu pravidelným rozborom prijatých dávok vo vzťahu k vykonávaným úkonom, zvážením ďalších možných opatrení na zabezpečenie radiačnej ochrany a porovnaním s obdobnými už vykonávanými a pritom spoločensky prijateľnými činnosťami a najlepšími dostupnými technológiami a postupmi, 

 (2) Optimalizácia sa vykonáva kvalitatívnymi a kvantitatívnymi metódami. Pri optimalizácii radiačnej ochrany sa zvažujú len alternatívy, ktoré nevedú k ožiareniu, ktoré by prevyšovalo limity ožiarenia alebo medzné dávky, ak sú pre daný  zdroj ionizujúceho žiarenia alebo danú činnosť vedúcu k ožiareniu stanovené.  Pri stanovovaní medzných dávok pre jednotlivú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo jednotlivý zdroj ionizujúceho žiarenia príslušný orgán verejného zdravotníctva  zohľadní doterajšie skúsenosti s podobnými činnosťami alebo zdrojmi tak, aby úroveň radiačnej ochrany nebola nižšia, ako už bolo v praxi dosiahnuté, a uváži možný vplyv iných činností vedúcich k ožiareniu a zdrojov ionizujúceho žiarenia tak, aby celkové ožiarenie zo všetkých zdrojov nebolo vyššie ako príslušné limity ožiarenia.

(3) Pri kvantitatívnej optimalizácii radiačnej ochrany sa spravidla porovnávajú náklady na rôzne opatrenia na zlepšenie radiačnej ochrany, ako je napríklad zmena zdroja ionizujúceho žiarenia, premiestnenie osôb, vybudovanie dodatočných bariér, použitie špeciálnych nástrojov alebo pracovných ochranných pomôcok, s finančným ohodnotením  očakávaného prínosu daného opatrenia. Očakávaný prínos opatrenia sa pri týchto postupoch vyčísli tak, že zníženie kolektívnej efektívnej dávky u posudzovanej skupiny osôb, ktoré sa dosiahne vykonaním opatrenia sa násobí súčiniteľom (peňažným ekvivalentom), ktorý nie je nižší ako: 
a)	0,5 mil. Sk/manSv pre činnosti vedúce k ožiareniu, kde efektívna dávka pracovníka ožiareného pri práci neprekročí v priemere 2 mSv v kalendárnom roku, 
b)	1,25 (1,0) mil. Sk/manSv pre činnosti vedúce k ožiareniu, kde efektívna dávka pracovníka ožiareného pri práci je v priemere 2 až 6 mSv v kalendárnom roku, 
c)	5,5 (4,5) mil. Sk/manSv pre činnosti vedúce k ožiareniu, kde efektívna dávka pracovníka ožiareného pri práci je v priemere 6 až 20 mSv v kalendárnom roku,
d)	20 (15) mil. Sk/manSv  pre činnosti vedúce k ožiareniu, kde efektívna dávka pracovníka ožiareného pri práci je v priemere 20 až 50 mSv v kalendárnom roku
e)	0,5 mil. Sk/manSv pre ožiarenie jednotlivcov z obyvateľstva  spôsobené činnosťami vedúcimi k ožiareniu, kde efektívna dávka jednotlivca z kritickej skupiny obyvateľov je v priemere 0,05 – 0,1 mSv za kalendárny rok, 
f)	1,25 mil. Sk/manSv pre ožiarenie jednotlivcov z obyvateľstva  spôsobené činnosťami vedúcimi k ožiareniu, kde efektívna dávka jednotlivca z kritickej skupiny obyvateľov je v priemere 0,1 – 0,3 mSv za kalendárny rok,
g)	5,5 mil. Sk/manSv pre ožiarenie jednotlivcov z obyvateľstva  spôsobené činnosťami vedúcimi k ožiareniu, kde efektívna dávka jednotlivca z kritickej skupiny obyvateľov je v priemere 0,3 – 1,0 mSv za kalendárny rok,
h)	1,25 mil. Sk . Sv-1 pre lekárske ožiarenie, 
i)	2,5 mil. Sk .Sv-1 pre ožiarenie pri radiačných nehodách.
 Hodnoty uvedené pod písmenami a) až d) sa vzťahujú aj na vykonávanie činností v prostredí so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením

(4) Prevádzkovateľ (držiteľ povolenia) môže používať pri optimalizácii iný peňažný ekvivalent ako je uvedené v odseku 3, ktorý nemá byť nižší ako uvedené hodnoty. 

(5) V prípade, že je možných niekoľko alternatív zabezpečenia radiačnej ochrany sa spravidla používajú analýzy efektívnosti  nákladov a úžitku a vyberie sa najefektívnejšia alternatíva.  

(6) Úroveň radiačnej ochrany sa považuje za racionálne dosiahnuteľnú, ak náklady na všetky ďalšie prístupné alternatívne opatrenia sú vyššie ako prínos opatrenia, pokiaľ realizáciu opatrenia nevyžadujú osobitné spoločenské  požiadavky alebo podmienky.

(7)  Optimalizáciu radiačnej ochrany pred začatím činnosti vedúcej k ožiareniu nie je potrebné preukazovať v tých prípadoch, keď pri danej činnosti  vedúcej k ožiareniu je preukázané, že pri bežnej prevádzke a pri očakávaných odchýlkach od bežnej prevádzky ročná efektívna dávka u žiadneho z  pracovníkov ožiarených pri práci neprekročí 1 mSv a ročná efektívna dávka u žiadnej inej osoby neprekročí 10 µSv. 

(8) Optimalizáciu radiačnej ochrany pred začatím činnosti vedúcej k ožiareniu nie je potrebné preukazovať tiež v tých prípadoch, keď spôsob zabezpečenia radiačnej ochrany zodpovedá štandardom radiačnej ochrany, ktoré boli schválené alebo vydané Úradom.

§ 29
Limitovanie dávok

1) Každý, kto vykonáva činnosti vedúce k ožiareniu, je povinný obmedzovať ožiarenie tak, aby ožiarenie osôb (pracovníkov, praktikantov, študentov a obyvateľov) zo všetkých vykonávaných činností neprekročilo príslušné limity ožiarenia ustanovené v § 31  - § 37 , ak ďalej nie je ustanovené inak.

2) Princíp optimalizácie a limity ožiarenia sa vzťahujú na ožiarenie v dôsledku vykonávania odôvodnených činností vedúcich k ožiareniu. 

3) Limity ožiarenia podľa odseku 4 sa nevzťahujú na ožiarenie:
a)	 osôb, ktorým sa poskytuje zdravotná starostlivosť, 
b)	 osôb, ktoré sa dobrovoľne, okrem svojich pracovných povinností vyplývajúcich z výkonu povolania alebo z pracovného pomeru, starajú o pacientov vystavených lekárskemu ožiareniu alebo týchto pacientov navštevujú alebo žijú v spoločnej domácnosti s pacientami, ktorí boli po aplikácii rádionuklidov prepustení zo zdravotníckeho zariadenia,
c)	 dobrovoľníkov zúčastňujúcich sa lekárskych a biomedicínskych výskumných programov
d)	osôb prírodným ionizujúcim žiarením okrem ožiarenia na pracoviskách so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením,
e)	 pracovníkov kategórie A, ak vykonávajú vopred plánované mimoriadne, jednorazové alebo krátkodobé práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia (ďalej len „výnimočné ožiarenie“).

§ 30
Limitovanie ožiarenia

(1) Obmedzovanie ožiarenia osôb, které sú vystavené pôsobeniu ionizujúceho žiarenia, sa zabezpečuje limitmi ožiarenia ako záväznými kvantitatívnymi ukazovateľmi pre ožiarenie z činností vedúcich k ožiareniu, ktorých prekročenie nie je v stanovených prípadoch prípustné; limity ožiarenia sa delia na 
a) limity pre obyvateľov, 
b) limity pre pracovníkov ožiarených pri práci a 
c) limity pre praktikantov a študentov,

(2) Limity ožiarenia sa nevzťahujú na ožiarenie:
a)	 osôb, ktorým sa poskytuje zdravotná starostlivosť, 
b)	 osôb prírodným ionizujúcim žiarením okrem ožiarenia na pracoviskách so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením 
c)	 pracovníkov kategórie A, ak vykonávajú vopred plánované mimoriadne, jednorazové alebo krátkodobé práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia (ďalej len „výnimočné ožiarenie“).

(3) Pracovať so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a nakladať s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi môžu len osoby, ktoré sú odborne spôsobilé a zdravotne spôsobilé a ktoré dosiahli 18 rokov veku. 

(4) Osoby vo veku od 16 rokov do 18 rokov môžu pracovať so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a nakladať s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi len z dôvodu prípravy na povolanie. Žiaci a študenti po dobu svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia smú používať zdroje ionizujúceho žiarenia len ak majú zabezpečené odborné vedenie a dozor.

(5) Osoby uvedené v ods. 4 nesmú byť po dobu svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania zaraďované na žiadnu prácu, ktorá môže viesť k ich ožiareniu na úrovni nad limity pre praktikantov a študentov podľa § 34 a musia pre nich byť vytvorené také pracovné podmienky a zabezpečená taká úroveň radiačnej ochrany ako pre pracovníkov kategórie B. V ostatných prípadoch nesmú byť osoby mladšie ako 18 rokov zaraďované na žiadnu prácu, ktorá môže viesť k ich ožiareniu na úrovni nad všeobecné limity pre obyvateľov podľa § 36 a musia pre ne byť vytvorené také pracovné podmienky a zabezpečená taká úroveň radiačnej ochrany ako pre jednotlivcov z obyvateľstva.

(6) Činnosti, najmä práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, pri ktorých by efektívna dávka mohla byť vyššia ako 1 mSv ročne alebo ekvivalentná dávka by mohla byť vyššia ako jedna desatina limitu ožiarenia pre očnú šošovku, kožu a končatiny stanoveného v § 32 odst. 1 písm. b) až d) môžu vykonávať len pracovníci ožiarení pri práci alebo za podmienok uvedených v odstavci 5 aj žiaci a študenti počas svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. Činnosti, pri ktorých by efektívna dávka mohla byť vyššia ako 6 mSv ročne alebo ekvivalentná dávka by mohla byť vyššia ako tri desatiny limitu ožiarenia pre očnú šošovku, kožu a končatiny stanoveného v §32  odst. 1 písm. b) až d) môžu vykonávať len pracovníci kategorie A.  

§ 31
 Limity ožiarenia pracovníkov

(1) Limity ožiarenia pracovníkov ožiarených pri práci sú 
a) efektívna dávka 100 mSv počas piatich za sebou nasledujúcich kalendárnych rokov, pričom efektívna dávka v žiadnom kalendárnom roku nesmie prekročiť 50 mSv, 
b) ekvivalentná dávka v očnej šošovke 150 mSv v kalendárnom roku, 
c) ekvivalentná dávka v koži 500 mSv v kalendárnom roku, ktorá sa stanovuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože, 
d) ekvivalentná dávka v horných končatinách od prstov až po  predlaktie a v nohách od chodidiel až po členky 500 mSv v kalendárnom roku.

(2) Limity ožiarenia  sa vzťahujú na súčet dávok zo všetkých ciest ožiarenia a pri všetkých pracovných činnostiach, ktoré pracovník ožiarený pri práci vykonáva u jedného alebo súbežne u viacerých držiteľov povolení na činnosti vedúce k ožiareniu alebo držiteľov potvrdení o registrácii, alebo ktoré vykonáva pracoviskách ako držiteľ povolenia alebo potvrdenia o registrácii pracoviska sám. 

§ 32
Limity ožiarenia pre tehotné ženy a dojčiace matky

(1) Limit ožiarenia tehotných žien pracujúcich na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa stanovuje tak, aby od času, keď tehotná žena oznámi zamestnávateľovi tehotenstvo, až do konca tehotenstva súčet efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov efektívnych dávok z vnútorného ožiarenia plodu neprekročil 1 mSv. Ožiarenie plodu sa bezodkladne potom, ako žena tehotenstvo oznámi zamestnávateľovi, obmedzí úpravou podmienok práce tak, aby bolo nepravdepodobné, že súčet efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia  a úväzkov dávok z vnútorného ožiarenia plodu aspoň po zostávajúcu dobu tehotenstva  prekročí 1 mSv.

(2) Ožiarenie dojčiat príjmom rádionuklidov z kontaminovaného materského mlieka sa bezodkladne potom, ako žena oznámi zamestnávateľovi, že dojčí dieťa, obmedzí úpravou podmienok práce dojčiacej ženy a jej vyradením z práce v kontrolovanom pásme pracovísk s otvorenými žiaričmi.

§ 33
Limity ožiarenia pre praktikantov a študentov

(1) Limity ožiarenia praktikantov a študentov sa vzťahujú na ožiarenie, ktorému sú vedome, dobrovoľne a po poučení o rizikách s tým spojených vystavené osoby po dobu svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.

 (2) Limity ožiarenia praktikantov a študentov sú od kalendárneho roku nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom tieto osoby dovŕšia 18. rok veku, rovnaké ako limity ožiarenia pracovníkov ožiarených pri práci.  

(3) Limity ožiarenia praktikantov a študentov sú od kalendárneho roku, v ktorom tieto osoby dovŕšia 16. rok veku, do konca kalendárneho roku, v ktorom dovŕšia 18. rok veku, 
a) efektívna dávka 6 mSv v kalendárnom roku,
 
b) ekvivalentná dávka v očnej šošovke 50 mSv v kalendárnom roku, 

c) ekvivalentná dávka v koži 150 mSv v kalendárnom roku, ktorá sa stanovuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože, 

d) ekvivalentná dávka v rukách od prstov až po predlaktie a v nohách od chodidiel až po členky 150 mSv v kalendárnom roku.

(4) Limity ožiarenia praktikantov a študentov sú do kalendárneho roku, v ktorom tieto osoby dovŕšia 16. rok veku, rovnaké ako limity ožiarenia obyvateľov (§36).

§ 34
 Výnimočné ožiarenie

(1) Za mimoriadnych okolností spojených s vykonávaním činností vedúcich k ožiareniu (mimo radiačného ohrozenia) a posudzovaných individuálne prípad od prípadu môžu byť limity pre pracovníkov ožiarených pri práci, určené v § 32 prekročené. Povolenie k ich prekročeniu pre konkrétnych pracovníkov, tzv. autorizované limity, vydáva úrad, pričom
a)	takéto ožiarenia musia byť časovo obmedzené a môžu ho podstúpiť len dobrovoľní pracovníci,
b)	predmetné činnosti sa musia vykonávať v určených pracovných priestoroch ,
c)	autorizované limity sa musia dodržať, pričom nesmú prekročiť dvojnásobok limitov ožiarenia pre pracovníkov.

(2)  Pre takúto činnosť musia byť splnené nasledovné podmienky:
a)	prácou môže byť poverený iba pracovník kategórie A, 
b)	žiaci, študenti, tehotné ženy a dojčiace matky sú z takejto práce vylúčení;
c)	určená činnosť musí byť jediným riešením situácie, musí mať jednoznačný prínos pre jej riešenie, musí byť prevádzkovateľom/zamestnávateľom vopred odôvodnená a prediskutovaná s pracovníkmi, ich zástupcami, oprávneným lekárom, oprávnenou závodnou zdravotnou službou a odborným zástupcom;
d)	pracovník musí byť vopred podrobne informovaný o zdravotnom riziku takejto činnosti a o prijatých súvisiacich opatreniach;
e)	všetky údaje o ožiarení počas takejto činnosti sú v zdravotníckej dokumentácii a registri dávok zaznamenávané osobitne.

(4)	Prekročenie limitov pre pracovníkov ožiarených pri práci počas činnosti, pre vykonávanie ktorej boli schválené autorizované limity,  nie je samo o sebe dôvodom k vyradeniu pracovníka z jeho rutinnej práce vykonávanej v rámci činnosti vedúcej k ožiareniu  alebo jeho preloženie na iné pracovné miesto, bez jeho súhlasu.

§ 35
 Limity ožiarenia obyvateľov 

(1) Limity ožiarenia obyvateľov sú 
a) pre súčet efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov efektívnych dávok z vnútorného ožiarenia hodnota 1 mSv v kalendárnom roku, 
b) ekvivalentná dávka v očnej šošovke 15 mSv v kalendárnom roku, 
c) ekvivalentná dávka v koži 50 mSv v kalendárnom roku, ktorá sa stanovuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože.

(2) Limity ožiarenia podľa odseku 1 sa pre obyvateľov v okolí pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia vzťahujú na priemerné ožiarenie kritickej skupiny obyvateľov vypočítané pre všetky cesty ožiarenia zo všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia a pre všetky činnosti vedúce k ožiareniu, ktoré prichádzajú  do úvahy. Ak nie sú k dispozícii priame podklady pre výpočet, použijú sa konzervatívne odhady variácií faktorov ovplyvňujúcich šírenie rádionuklidov alebo ožiarenie jednotlivcov v kritickej skupine. 

§ 36
Ožiarenie osobitných skupín osôb

 (1) Limity ožiarenia osôb, ktoré sa dobrovoľne, okrem svojich pracovných povinností vyplývajúcich z výkonu povolania alebo z pracovného pomeru, starajú o pacientov vystavených lekárskemu ožiareniu alebo týchto pacientov navštevujú alebo žijú v spoločnej domácnosti s pacientmi, ktorí boli po aplikácii rádionuklidov prepustení zo zdravotníckeho zariadenia, sú 1 mSv u osôb mladších ako 18 rokov veku a 5 mSv u ostatných osôb počas celého vyšetrovania alebo liečenia pacienta. 

(2) Limity ožiarenia zamestnancov na pracoviskách so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením sú rovnaké ako limity ožiarenia pracovníkov ožiarených pri práci.

§ 37
 Ožiarenie obyvateľstva 

Úrad verejného zdravotníctva sleduje a pravidelne hodnotí radiačnú záťaž obyvateľstva ako celku.  

§ 38
Odhad dávky

(1) Na odhad relevantných efektívnych a ekvivalentných dávok z  vonkajšieho ožiarenia sa používajú zásady, postupy, hodnoty a vzťahy uvedené v prílohe č. 4 

(2) Na odhad efektívnej dávky a ekvivalentných dávok z vnútorného ožiarenia rádionuklidom alebo zmesou rádionuklidov sa používajú zásady, postupy, hodnoty a vzťahy uvedené v  prílohe č. 4 

SIEDMA ČASŤ
POŽIADAVKY NA PRACOVISKÁ

§ 39
Bezpečnosť prevádzky zdrojov a radiačná ochrana pracovníkov

(1) Bezpečnosť prevádzky zdrojov ionizujúceho žiarenia, bezpečnosť pracovísk, kde sa vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu, a radiačná ochrana pracovníkov sa zabezpečuje vždy

a)	odôvodnením činnosti a optimalizáciou radiačnej ochrany pre všetky pracovné podmienky, vrátane vopred urobeného ohodnotenia charakteru a rozsahu možného ohrozenia zdravia pracovníkov ožiarených pri práci, rizík spojených s pripravovanou činnosťou a pravidelným prehodnocováním podľa skúseností z prevádzky, 
b)	zavedením systému kvality, ktorého súčasťou na pracoviskách musia byť spracované prevádzkové predpisy a zabezpečený trvalý prístup pracovníkov k týmto prevádzkovým predpisom, vrátane zásahových inštrukcií pre postup v prípade odchýlok od bežnej prevádzky, napr. vyvesením na prístupnom mieste.  
c)	vymedzovaním sledovaných a kontrolovaných pásiem na pracoviskách so zreteľom na odhad očakávaného ožiarenia pri bežnej prevádzke a pravdepodobnosť a rozsah potenciálneho ožiarenia,
d)	kategorizáciou  pracovísk  s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi
e)	kategorizáciou pracovníkov   
f)	informovaním pracovníkov o riziku ich práce a zabezpečením systému ich vzdelávania a overovania ich spôsobilosti podľa významu nimi vykonávanej práce, 
g)	vykonávaním regulačných opatrení a monitorovaním pracovných podmienok vo vymedzených pásmach a tam, kde je to potrebné aj osobným monitorovaním,
h)	lekárskym dohľadom,
i)	zabezpečením sústavného dohľadu nad radiačnou ochranou
j)	vybavením pracoviska prístrojmi, zariadeniami a pomôckami v množstve a kvalite dostatočnej na zabezpečenie všetkých meraní uvedených v monitorovacom pláne, v havarijnom pláne, v programe zabezpečovania kvality a na zabezpečenie všetkých meraní vykonávaných v rámci skúšok prevádzkovej stálosti, prípadne v podmienkach povolenia na vykonávanie činnosti a ich udržiavanie v riadnom technickom stave, 
k)	vybavením pracovníkov osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami s zodpovedajúcim tieniacim účinkom a zodpovedajúcimi ochrannými pomôckami.

 (2) U pracovníkov kategórie A je nutné zabezpečiť  
•	pravidelné výmeny a vyhodnotenie osobných dozimetrov, a to podľa schváleného monitorovacieho plánu,
•	okamžité výmeny a vyhodnotenie osobných dozimetrov v prípade podozrenia alebo vzniku radiačnej nehody,
•	oboznamovanie pracovníkov s výsledkami vyhodnotenia dávok z ich osobných dozimetrov.

(3) Na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa musí povrchová rádioaktívna kontaminácia trvalo udržiavať na čo najnižšej úrovni, pričom jej úroveň nesmie prekročiť najvyššie prípustné hodnoty. Počas prevádzky pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa vykonáva dekontaminácia tak, aby sa zabezpečila najnižšia možná úroveň povrchovej rádioaktívnej kontaminácie; najvyššie prípustné hodnoty povrchovej rádioaktívnej kontaminácie sú uvedené v prílohe č. 8.

(4) Vplyv prevádzky na okolie sa udržiava na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni nevyhnutnej na zabezpečenie nielen neprekročenia ustanovených limitov, ale čo možno najvyššej ochrany obyvateľstva v okolí pracoviska.

(5)  Pracovisko so zdrojmi ionizujúceho žiarenia môže byť zrušené až po odstránení všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia a po dekontaminácii pracoviska.

§ 40
Požiadavky na prípravu a začatie prevádzky  pracoviska  

(1) Pracovať so zdrojmi ionizujúceho žiarenia možno len na pracoviskách so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré spĺňajú požiadavky na bezpečnú prevádzku pracovísk a ktoré na uvedenú činnosť majú povolenie ak nie je uvedené inak. Projektovanie, výstavba a uvádzanie pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do prevádzky sa vykonáva tak, aby sa zabezpečila radiačná ochrana pracovníkov ožiarených pri práci, ostatných zamestnancov a osôb v okolí pracoviska.

(2) Na pracoviskách, kde sa vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu, sa všade tam, kde sa očakáva, že efektívna dávka by mohla byť vyššia ako 1 mSv ročne alebo ekvivalentná dávka by mohla byť vyššia ako jedna desatina limitu ožiarenia pre očnú šošovku, kožu a končatiny stanoveného v § 36 sa musia prijať opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany primerané druhu a charakteru použitých zdrojov ionizujúceho žiarenia  a veľkosti a charakteru rizík. Rozsah opatrení a monitorovania, ich druh a kvalita musia byť primerané rizikám spojeným  s vykonávaním činností vedúcich k ožiareniu.

(3) Stavebný materiál na výstavbu pracoviska, konštrukcia stien, vnútorné členenie pracoviska a jeho vybavenie vrátane tienenia a krytov zdrojov ionizujúceho žiarenia sa musia voliť tak, aby pri všetkých činnostiach vedúcich k ožiareniu a v prípade radiačnej nehody bola zabezpečená taká radiačná ochrana, ktorá zodpovedá podmienkam očakávaným počas prevádzky pracoviska

(4) Steny, stropy a podlahy miestností, do ktorých sa ukladajú rádioaktívne žiariče, musia mať také tieniace vlastnosti, aby efektívne alebo ekvivalentné dávky osôb zdržiavajúcich sa v priestoroch susediacich s takýmito miestnosťami boli udržiavané na najnižšej možnej úrovni a aby neprekročili limity ožiarenia obyvateľov. Miestnosti, do ktorých sa ukladajú rádioaktívne žiariče, musia byť zabezpečené proti vstupu nepovolaných osôb.

(5) Pred uvedením pracoviska, na ktorom sa vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu  do prevádzky sa 
a) vymedzia a označia ochranné pásma (kontrolované pásmo a/alebo  sledované pásmo a/alebo pásmo s obmedzeným prístupom),
b) pracovisko vybaví prístrojmi, zariadeniami a pracovnými pomôckami v súlade s monitorovacím plánom, havarijným plánom, protokolom o preberacej skúške a povolením na činnosť vedúcu k ožiareniu, 
c) zabezpečí vybavenie pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia relevantnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami s dostatočným tieniacim účinkom (najmä plášťami, zásterami, okuliarmi, rukavicami) a ochrannými pracovnými pomôckami (najmä pinzetami, kliešťami, tieniacimi ochrannými obalmi a kontajnermi), 
d) zabezpečí vybavenie pracovníkov kategórie A osobnými dozimetrami, 
e) zabezpečí sústavný dohľad/dozor nad dodržiavaním požiadaviek na bezpečnú prevádzku pracoviska.

(6) Sledované a kontrolované pásmo sa na pracoviskách, kde se vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu, vymedzuje tak, aby reguláciou pohybu osôb, vytvorením ochranných bariér a prípadne aj stavebnými úpravami, režimom práce, rozsahom monitorovania a ďalšími opatreniami primeranými používaným zdrojom a spôsobom nakladania s nimi bolo zabezpečené, že so zdrojmi budú nakladať len osoby dostatočne odborne a zdravotne spôsobilé, poučené o možnom riziku práce a náležite vybavené a že dôsledky prípadnej radiačnej nehody zostanú čo najviac obmedzené. 

(7) Kritériá pre vymedzovanie ochranných pásiem (kontrolovaných, sledovaných a s obmedzeným prístupom) a požiadavky na tieto pásma uprasvujú § 45  až  § 49.

(8) Prevádzkovateľ je povinný periodicky prehodnocovať podmienky práce v ochranných pásmach.

Osobitné požiadavky na pracoviská 

§ 41
 Pracoviská s generátormi ionizujúceho žiarenia 

(1) Generátor ionizujúceho žiarenia sa umiestňuje do samostatnej ožarovne vybavenej na vstupe zariadením, ktoré signalizuje jeho činnosť, môže sa zapínať a používať len po dobu nevyhnutné potrebnú. 
(2) Generátor ionizujúceho žiarenia sa obsluhuje z chránenej obsluhovne, ak jeho ochranné vlastnosti alebo spôsob použitia nevylučujú prekročenie limitov ožiarenia pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. Pracovník, ktorý obsluhuje generátor ionizujúceho žiarenia, vizuálne kontroluje ožarovňu. V prípade röntgenových zariadení pre rádiodiagnostiku, ktoré je potrebné ovládať priamo z vyšetrovne, sa inštalujú pevné alebo posuvné ochranné zásteny zabezpečujúce neprekročenie limitov ožiarenia.
(3) Pred vstupom do ožarovne alebo tieneného ožarovacieho priestoru  a po skončení ožarovania sa vykoná kontrola meraním alebo signalizáciou, či generátor ionizujúceho žiarenia je mimo prevádzky. 
(4) Prístroje alebo zariadenia, ktorých súčasťou je generátor ionizujúceho žiarenia, možno používať len vtedy, ak zabezpečia automatické vyradenie generátora ionizujúceho žiarenia z prevádzky pri otvorení ich ochranného tienenia a zabránia jeho automatickému uvedeniu do prevádzky po zatvorení ich ochranného tienenia.
(5) Pokiaľ úrad neustanoví inak, generátor ionizujúceho žiarenia sa nesmie používať, ak neprešiel úspešne preberacou skúškou alebo skúškou dlhodobej stability a ak od poslednej úspešnej skúšky dlhodobej stability uplynula dlhšia lehota, ako je stanovená pre jej periodické vykonávanie, alebo nastali iné dôvody na vykonanie tejto skúšky. Úrad kontroluje v rámci preberacej skúšky a skúšky dlhodobej stability súlad tých technických parametrov, ktoré sa bezprostredne dotýkajú radiačnej ochrany.

§ 42
Pracoviská s uzavretými rádioaktívnymi žiaričmi

(1) Pokiaľ uzavretý rádioaktívny žiarič nemá osvedčenie podle § X alebo nie je iným spôsobom stanoveným v podmienkach povolenia alebo oznámenia o registrácii doložená jeho tesnosť alebo bola zistená jeho netesnosť, manipulije sa s ním, ako keby bol otvoreným žiaričom. 
(2) Uzavretý rádioaktívny žiarič smie fyzicky prevziať len ten, kto je  na základe povolenia alebo registrácie oprávnený ho používať alebo aspoň skladovať. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prevzatie žiaričov na prepravu dopravcom.
(3) Uzavretý rádioaktívny žiarič môže byť mimo ochranného tieniaceho krytu, ochranného kontajnera alebo v pracovnej polohe len počas vykonávania prác. 
(4) Pri ožarovaní a prežarovaní uzavretým rádioaktívnym žiaričom sa pred každým vstupom do vymedzeného ožarovacieho priestoru a po skončení práce preveruje meraním alebo kontrolou signalizácie odtienenie alebo zasunutie uzavretého rádioaktívneho žiariča do ochranného tieniaceho krytu. Ak pri manipulácii s uzavretým rádioaktívnym žiaričom nemožno vylúčiť jeho nekontrolované uvoľnenie z ožarovacieho zariadenia alebo jeho stratu, na meranie sa použije prístroj umožňujúci určenie jeho polohy. 
(5) Uzavreté rádioaktívne žiariče sa skladujú tak, aby príkon dávkového ekvivalentu na vonkajších stenách skladovacích priestorov neprekročil 1 mSv.h-1. 
(6) Uzavretý rádioaktívny žiarič sa nesmie používať, ak nebola vykonaná preberacia skúška alebo ak od poslednej skúšky dlhodobej stability uplynula lehota na jej periodické vykonanie alebo nastali iné dôvody na vykonanie tejto skúšky. Pri akomkoľvek podozrení na netesnosť obalu rádioaktívneho žiariča sa uzavretý rádioaktívny žiarič bezodkladne vyradí z používania a vykoná sa skúška jeho tesnosti, ak je technicky možná. 

§ 43
 Pracoviská s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi 

(1) Pracoviská s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi triedy sa zaraďujú do I., II. a III. kategórie podľa základných požiadaviek na vybavenie pracoviska s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, ktoré sú uvedené v prílohe č. 9. 

(2) Najväčšia aktivita otvorených rádioaktívnych žiaričov, ktoré môžu byť súčasne spracúvané na jednotlivých pracovných miestach pracoviska s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi I., II. alebo III. kategórie, sa stanoví na základe kritérií zohľadňujúcich vo vzájomnej náväznosti vybavenie pracovných miest a celého pracoviska ventilačnými, izolačnými a tieniacimi zariadeniami, prevedenia kanalizácie, fyzikálnej charakteristiky materiálov, ktoré majú byť spracovávané, najmä tekavosť a prašnosť, náročnosť a rizikovosť očakávaných pracovných operácií. Je súčinom najväčšej aktivity na pracovnom mieste (hodnota zodpovedajúca danej kategórii pracoviska s otvorenými žiaričmi a charakteristike materiálov a práce s nimi a koeficientu vybavenosti pracovného miesta. Najväčšie aktivity na pracovnom mieste a koeficienty vybavenosti pracovného miesta sú uvedené v prílohe č. 9.

(3) Pri súčasnom spracúvaní viacerých rádionuklidov na jednom pracovnom mieste nesmie byť súčet podielov spracúvanej aktivity jednotlivých rádionuklidov a najväčšej aktivity vypočítanej pre jednotlivé rádionuklidy podľa odseku 2 väčší ako jeden. 

(4) Ak sa otvorené rádioaktívne žiariče nepoužívajú, umiestňujú sa v ochranných krytoch alebo v ochranných kontajneroch a skladujú tak, aby príkon dávkového ekvivalentu na vonkajšej stene skladovacích priestorov neprekročil 100 mSv.h-1 a vo vzdialenosti 1 m od ich povrchu 10 mSv.h-1. Pri prenášaní otvorených rádioaktívnych žiaričov v priestoroch pracoviska príkon dávkového ekvivalentu nesmie prekročiť vo vzdialenosti 1 m od povrchu prepravného ochranného krytu 100 mSv.h-1. 

(5) Ustanovenie odseku 4 sa nevzťahuje na otvorené rádioaktívne žiariče, ktoré sú súčasťou technologických celkov alebo ich médií. 

(6) Otvorené rádioaktívne žiariče sa nesmú brať do rúk a roztoky s týmito žiaričmi sa nesmú pipetovať ústami. Činnosti, pri ktorých môže dôjsť k úniku rádioaktívnych látok do ovzdušia, sa vykonávajú v uzavretých priestoroch (napr. v digestore, hermetickom boxe). Pri nakladaní s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi sa používajú zodpovedajúce osobné ochranné pracovné prostriedky, ako sú tieniace plášte, zástery, okuliare, rukavice, a zodpovedajúce ochranné pomôcky, ako sú pinzety, klieště, tieniace ochranné obaly, kontajnery a podobne. V kontrolovaných pásmach pracovísk s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi je zakázané fajčiť; jesť a piť sa smie len za podmienok ustanovených  v príslušnom povolení úradu.  

(7) Na pracoviskách s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi II. a III. kategórie sa zriaďuje samostatný kanalizačný rozvod pre rádioaktívne odpadové vody z pracoviska napojený na samostatnú záchytnú nádrž. 

§ 44
Ochranné pásma

Pri vytyčovaní ochranných pásiem sa predpokladá ńeprekračovanie 40 hodinového pracovného týždňa a 50 pracovných týždňov v roku.

§ 45
 Kontrolované pásmo 

(1)	Kontrolované pásmo sa vymedzuje všade tam, kde by efektívna dávka z ožiarenia mohla prekročiť 6 mSv alebo ekvivalentné dávky mohli prekročiť tri desatiny príslušných limitov ožiarenia pre pracovníkov ožiarených pri práci. 

(2)	Pokiaľ nie je osobitným spôsobom, napríklad časovo obmedzeným používaním zdrojov ionizujúceho žiarenia, odôvodnené inak, je účelné kontrolované pásmo vymedziť tam, kde sa očakáva, že 
a)	príkon priestorového dávkového ekvivalentu bude v priemere pri bežnej prevádzke zdroja žiarenia vyšší než 2,5 μSv/h,
b)	súčet súčinov objemových aktivít jednotlivých rádionuklidov v ovzduší na pracovisku a konverzných faktorov hinh pre príjem vdýchnutím pracovníkom podľa prílohy č.5  bude v priemere za rok väčší než 2,5 μSv/m3 ,
c)	rádioaktívna kontaminácia povrchov na pracovných miestach bude vyššia ako smerné hodnoty pre rádioaktívnu kontamináciu povrchov v kontrolovanom pásme pracovísk s otvorenými žiaričmi uvedenými v tabuľke č.1 prílohy č. 8

(3) Kontrolované pásmo sa vymedzuje ako ucelená a jednoznačne určená časť pracoviska, spravidla stavebne oddelená a s takým zabezpečením, aby do nej nemohli vstúpiť nepovolané osoby. Na vstupoch alebo ohraničeniach sa kontrolované pásmo označuje znakom radiačného nebezpečenstva  a nápisom „Kontrolované pásmo”  a údajmi o charaktere zdrojov a rizík s nimi spojených. Pre činnosti vykonávané v kontrolovanom pásme musia byť vypracované a dostupné pracovné pokyny zodpovedajúce riziku spojenému s prevádzkou zdrojov žiarenia a činnosťou, ktorá sa v pásme vykonáva.

(4) Návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma, ktorý sa predkladá Úradu ako súčasť schvaľovanej dokumentácie k žiadosti o príslušné povolenie, zahŕňa 

a)	rozsah kontrolovaného pásma spravidla uvedením konkrétnych miestností, tieniacich bariér a schématickým plánom; pre očakávané terénne prechodné pracoviská, napríklad defektoskopické alebo karotážne, sa stanoví hranica  dávkových príkonov, ktorá sa použije na ohraničenie kontrolovaného pásma  na týchto pracoviskách,
b)	pravidlá pre vstup a výstup z kontrolovaného pásma a konkrétne pravidlá pre správanie sa v kontrolovanom pásme,
c)	zdôvodnenie navrhovaného rozsahu kontrolovaného pásma, predovšetkým výpočty a iné dôkazy dokladujúce splnenie požiadaviek odstavca 1,
d)	opis stavebného alebo technického zabezpečenia kontrolovaného pásma proti vstupu nepovolaných osôb,
e)	predpokladaný počet osôb pracujúcich v kontrolovanom pásme a spôsob ich poučenia o rizikách pri práci v kontrolovanom pásme, napríklad uvedením vzoru pokynov pre vstup a prácu v kontrolovanom pásme.

(5) Do kontrolovaného pásma môžu vstupovať iba osoby poučené o tom, ako sa majú správať, aby neohrozili svoje zdravie ani zdravie iných osôb. U pracovníkov ožiarených pri práci sa takéto poučenie realizuje v rámci prípravy podľa §52  preukázateľným spôsobom a najmenej jedenkrát ročne. Poučenie sa nevyžaduje u osôb vykonávajúcich štátny zdravotný dozor.

(6) Do výkonu práce v kontrolovaných pásmach sa zaraďujú iba pracovníci kategórie A. Doba pobytu iných osôb než pracovníkov ožiarených pri práci v kontrolovanom pásme  a podmienky tohoto pobytu sa obmedzujú tak, aby bolo nepravdepodobné, že ožiarenie týchto osôb prekročí 1/10 ustanovených limitov ožiarenia pre obyvateľov.

(7) Do kontrolovaného pásma nesmú vstupovať tehotné ženy a osoby mladšie ako 18 rokov, ak ďalej nie je ustanovené inak.

(8) Tehotné ženy a osoby mladšie ako 18 rokov môžu vstupovať do kontrolovaného pásma len ak sa podrobujú lekárskemu ožiareniu. 

(9) Osoby staršie ako 16 rokov môžu vstupovať do kontrolovaného pásma aj, ak sa na pracoviskách pripravujú na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.

(10) Každý, kto vstupuje do kontrolovaného pásma, musí byť vybavený ochrannými pracovnými pomôckami primeranými riziku, spôsobu používania a charakteru zdrojov ionizujúceho žiarenia. 

(11) Pre pobyt pracovníkov ožiarených pri práci v kontrolovanom pásme sa vykonáva osobné monitorovanie v rozsahu stanovenom v monitorovacom pláne. Všetci pracovníci kategórie A musia byť vybavení  osobnými dozimetrami. Ak príkon dávkového ekvivalentu môže prekročiť 1 mSv/h musia byť pracovníci vybavení tiež operatívnymi signálnymi, priamoodčítateľnými alebo inými v monitorovacom pláne schválenými osobnými dozimetrami. U návštev stačí vybavenie operatívnymi osobnými dozimetrami. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma zdravotníckeho pracoviska, aby sa tam podrobili lekárskemu ožiareniu.

(12) V kontrolovanom pásme pracoviska s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, pokiaľ nie je v podmienkach povolenia stanovené inak, sa pracuje len v určenom pracovnom odeve a pri výstupe z neho  sa vykonáva kontrola rádioaktívnej kontaminácie, v prípade potreby i osobná očista. 

§ 46
Vynášanie predmetov z kontrolovaného pásma a ich používanie mimo kontrolovaného pásma

(1)	Pod vynášaním z kontrolovaného pásma do životného prostredia sa rozumie vynášanie najmä drobných predmetov bežného používania, materiálov, nástrojov, zariadení alebo prístrojov, dokumentov povrchovo kontaminovaných alebo obsahujúcich rádionuklidy z kontrolovaného pásma pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia na ich ďalšie neobmedzené  používanie mimo kontrolovaného pásma. Za vynášanie z kontrolovaného pásma do životného prostredia sa nepovažuje vynášanie rádioaktívnych materiálov na účely transportu do iného kontrolovaného pásma alebo  na ďalšie používanie v inom kontrolovanom pásme a vynášanie kontaminovaných predmetov a materiálov z kontrolovaného pásma, ktorého účelom je ich odstránenie  alebo uvoľnenie spod inštitucionálnej kontroly.
(2)	Rádioaktívne materiály musia byť pred vynášaním z kontrolovaného pásma dekontaminované na najnižšiu rozumne  dosiahnuteľnú úroveň   stierateľnej kontaminácie súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany.  Ak je možné znížiť hmotnostnú aktivitu, napríklad vybratím kontaminovaných súčastí alebo iným odstránením rádionuklidov, musí byť znížená aj hmotnostná aktivita na najnižšiu rozumne  dosiahnuteľnú úroveň. 
(3)	Z kontrolovaného pásma je možné vynášať  rádioaktívne materiály a  ďalej ich  neobmedzene používať, len ak ich povrchová kontaminácia rádionuklidmi u povrchovo kontaminovaných materiálov alebo hmotnostná aktivita u materiálov kontaminovaných v celom objeme  je nižšia ako hodnoty uvedené v prílohe č.8. 
(4)	Samostatné povolenie na vynášanie kontaminovaných materiálov z pracoviska so zdrojmi žiarenia sa nevydáva, ak program zabezpečenia radiačnej ochrany predložený so žiadosťou o povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu  stanovuje požiadavky a  podmienky pre vynášanie kontaminovaných materiálov a bol schválený úradom. 
(5)	Pri vynášaní rádioaktívnych materiálov z kontrolovaného pásma  musí byť zabezpečené monitorovanie povrchovej a/alebo hmotnostnej aktivity zariadeniami, ktoré sú metrologicky overené. Úroveň povrchovej rádioaktívnej  kontaminácie sa stanovuje ako priemer z plochy nie väčšej ako 150 cm2 . U materiálov rádioaktívne kontaminovaných v objeme sa hmotnostná aktivita  stanovuje ako priemer v 1 kilograme hmoty, ak nie je možné vynášaný materiál rozdeliť na časti o hmotnosti 1 kg, potom sa hmotnostná aktivita stanovuje ako priemer v najmenších častiach, na ktoré je možné materiál racionálne rozdeliť, nie však hmotnejších ako 10 kg.
(6)	Pri kontaminácii viac ako jedným rádionuklidom pri hodnotení úrovne kontaminácie platí  súčtové pravidlo ako v  §.. odsek... V prípade, že môže ísť o kontamináciu rôznymi rádionuklidmi, pričom pomerné zastúpenie jednotlivých rádionuklidov na pracovisku je známe a  nemení sa, je potrebné zabezpečiť merania dominujúcich rádionuklidov, prípadne celkovej aktivity tak, aby stanovené hodnoty aktivity neboli prekročené pri zohľadnení predpokladanej aktivity ostatných (nemeraných) kontaminantov. Ak ide o meranie celkovej aktivity musí citlivosť meradla umožňovať overenie dodržania stanovených podmienok v zmesi rádionuklidov pre rádionuklid najnižšej triedy. Podmienky overovania výskytu a pomerov kontaminantov vrátane ťažko merateľných rádionuklidov musia byť stanovené v monitorovacom programe.
(7)	 Rádioaktívne materiály, pri ktorých nie je možné stanoviť povrchovú rádioaktívnu kontamináciu sa považujú za rádioaktívne kontaminované v celom objeme (napr. sypké materiály)

§ 47
Pásmo s obmedzeným prístupom 

(1) V priestore kontrolovaného pásma, kde dávkový príkon môže presahovať 5mSv/h sa vymedzuje pásmo s obmedzeným prístupom, ktoré musí byť zreteľne vyznačené zákazom vstupu a musí byť zabezpečené tak, aby sa osoby nemohli nekontrolovane vystaviť ožiareniu v tomto pásme ani časťou tela. 

(2) Do priestoru pásma s obmedzeným prístupom je možné vstupovať len:
a)	za účelom vykonania činnosti, ktorá je v tomto pásme nevyhnutná a len pod kontrolou pracovníka vykonávajúceho sústavný dohľad alebo ním povereného kvalifikovaného pracovníka,
b)	za účelom podrobenia sa lekárskemu ožiareniu, 
c)	za účelom prípravy na výkon povolania lekára, pri uvedenom sa vyžaduje odborná príprava a písomný súhlas študenta vopred.

§  48
 Sledované pásmo

(1)	Sledované pásmo sa na pracoviskách, kde sa vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu, vymedzuje všade tam, kde sa očakáva, že efektívna dávka by mohla byť vyššia ako 1 mSv za rok alebo ekvivalentná dávka by mohla byť vyššia ako jedna desatina limitu ožiarenia pre očnú šošovku, kožu a končatiny stanoveného v § 36.

(2)	Sledované pásmo sa spravidla vymedzuje na všetkých pracoviskách ak ďalej nie je ustanovené inak. Sledované pásmo sa nevymedzuje, pokiaľ by jeho rozsah nepresiahol vymedzenie kontrolovaného pásma.

(3)	Sledované pásmo sa vymedzuje ako ucelená a jednoznačne určená časť pracoviska spravidla stavebne oddelená. Ak je to potrebné, na vstupoch alebo ohraničeniach sa sledované pásmo označuje upozornením „Sledované pásmo”, prípadne aj znakom radiačného nebezpečenstva a  údajmi o charaktere zdrojov a rizík s nimi spojených. 

(4)	V sledovanom pásme sa zaisťuje iba monitorovanie pracoviska, pokiaľ nie je v monitorovacom pláne stanovené inak.

(5)  Do priestoru sledovaného pásma možno dovoliť vstup:
a)	pracovníkom, ktorých práca to vyžaduje 
b)	pacientom a ich sprevádzajúcim osobám, ktoré dobrovolne  pomáhajú pri lekárskej expozícii a účastníkom lekárskeho výskumu za účelom podrobenia sa lekárskemu ožiareniu, osobám pripravujúcim sa na povolanie za účelom prípravy na výkon činností vedúcich k ožiareniu 
c)	návštevníkom

(6) Za plnenie požiadaviek uvedených v odstavci 1 až 5 zodpovedá prevádzkovateľ, pričom môže problematiku konzultovať s odborným zástupcom pre radiačnú ochranu alebo oprávnenou závodnou zdravotnou službou.

(7) Úrad môže povoliť výnimku z ustanovení o ochranných pásmach v prípade, že táto neznamená ohrozenie jednotlivca alebo obyvateľov.   

§ 49
Prechodné pracoviská

(1) Na prechodných pracoviskách so zdrojmi žiarenia sa musia vytýčiť príslušné ochranné pásma, tak aby sa zamedzil prístup neoprávnených osôb.

(2) Ak možno prístup neoprávnených osôb na prechodnom pracovisku vylúčiť, vytýčenie pásma nie je potrebné.

SIEDMA ČASŤ
Pracovníci  so zdrojmi ionizujúceho žiarenia

§ 50
Kategorizácia pracovníkov ožiarených pri práci

(1)	Na účely monitorovania a lekárskeho dohľadu sa pracovníci zaraďujú do kategórie A alebo B. 
(2)	Pracovníci kategórie A sú pracovníci ožiarení pri práci, ktorých efektívna dávka ožiarenia pri pracovnej činnosti môže byť väčšia ako 6 mSv za obdobie jedného kalendárneho roka alebo ekvivalentná dávka ožiarenia pri pracovnej činnosti môže byť väčšia ako tri desatiny limitov ožiarenia pre očnú šošovku, kožu a končatiny ustanovených pre pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia v § 32, písm.  ; ostatní pracovníci ožiarení pri práci sú pracovníci kategórie B. 

§ 51
 Informovanie a príprava pracovníkov

(1)	Prevádzkovateľ pracoviska, musí preukázateľne vopred informovať pracovníkov ožiarených pri práci, ktorí majú pracovať v kontrolovanom alebo sledovanom pásme, a osoby používajúce v týchto pásmach zdroje ionizujúceho žiarenia počas ich špecializovanej prípravy na výkon povolania o:
a)	charaktere a rozsahu možného ohrozenia zdravia, o rizikách spojených s ich prácou a o prípadnej zdravotnej ujme s tým spojenej,
b)	všeobecných  postupoch radiačnej ochrany a opatreniach, ktoré musia byť prijaté, najmä o tých, ktoré zodpovedajú prevádzkovým a pracovným podmienkam vzťahujúcim sa na danú činnosť všeobecne  a  na jednotlivé pracoviská a práce, na ktoré môžu byť pridelení, 
c)	dôležitosti dodržiavania zdravotných, technických a administratívnych požiadaviek radiačnej ochrany
d)	a v prípade žien tiež o význame a nutnosti  včasného oznámenia tehotenstva z dôvodu rizík ožiarenia plodu a rizika rádioaktívnej kontaminácie dojčaťa v prípade vnútornej kontaminácie rádionuklidmi.

(2)	Prevádzkovateľ musí preukázateľne zabezpečiť systém vzdelávania pracovníkov ožiarených pri práci, praktikantov a študentov tak, aby títo boli dostatočne oboznámení nielen so všeobecnými pravidlami a postupmi v radiačnej ochrane, ale najmä s opatreniami týkajúcimi sa radiačnej ochrany pri práci s konkrétnymi zdrojmi ionizujúceho žiarenia na pracovisku ako pri bežnej prevádzke, tak i za predvídateľných odchýlok od tejto prevádzky  alebo pri vzniku radiačnej mimoriadnej situácie.

(3)	Systém vzdelávania pracovníkov pozostáva zo základnej odbornej prípravy a pravidelného doškoľovania a overovania znalostí minimálne raz ročne.

§ 52
Dohľad nad radiačnou ochranou

(1)	Prevádzkovateľ musí zabezpečiť sústavný dohľad nad radiačnou ochranou a to v rozsahu zodpovedajúcom zdrojom ionizujúceho žiarenia na pracovisku, spôsobu používania týchto zdrojov, súvisiacej miere možného ožiarenia, vrátane ožiarenia vyplývajúceho z predvídateľných porúch a odchýlok od bežnej prevádzky a s uvážením rizika vzniku radiačnej nehody alebo havárie. Sústavný dohľad nad radiačnou ochranou sa zabezpečuje odborným zástupcom pre radiačnú ochranu (ďalej len odborný zástupca) a pracovníkmi priamo riadiacimi práce.

(2)	Odborný zástupca a pracovník priamo riadiaci práce musia mať platné osvedčenie o vykonaní skúšky o odbornej spôsobilosti zodpovedajúcej prevádzkovanej činnosti a zdrojom ionizujúceho žiarenia. Odborný zástupca musí byť v zamestnaneckom alebo obdobnom pracovnom pomere, pracovníci priamo riadiaci práce musia byť zamestnancami prevádzkovateľa. Odborný zástupca môže byť súčasne pracovníkom priamo riadiacim práce. Ak je prevádzkovateľom fyzická osoba, ktorá sama má zodpovedajúcu osobitnú odbornú spôsobilosť, môže činnosti odborného zástupcu vykonávať sama. 

(3)	Odbornému zástupcovi prevádzkovateľ umožní zoznámiť sa so všetkými  dokumentmi majúcimi vzťah k radiačnej ochrane a zúčastňovať sa jednaní súvisiacich s radiačnou ochranou. 

(4)	Náplňou činnosti odborného zástupcu  je 
a)	sledovať plnenie povinností prevádzkovateľa pri zabezpečení  všetkých opatrení na bezpečnú prevádzku zdrojov ionizujúceho žiarenia v rámci vykonávanej činnosti vedúcej k ožiareniu
b)	pomáhať vedúcim pracovníkom pri plnení povinností prevádzkovateľa na zabezpečenie radiačnej ochrany, upozorňovať ich na zistené nedostatky a podávať im návrhy na ich odstránenie
c)	pravidelne skúšať meracie zariadenia, preverovať účinnosť technických postupov a kontrolovať účinnosť ochranných pomôcok, zabezpečovať správne používanie  a pravidelné kalibrácie meracích prístrojov a pravidelne overovať ich prevádzkyschopnosť. 

(5)	Odborný zástupca spravidla pre prevádzkovateľa zabezpečuje aj nasledujúce činnosti v oblasti radiačnej ochrany
a)	informovanie pracovníkov ožiarených pri práci o práci so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
b)	vzdelávanie pracovníkov ožiarených pri práci o bezpečnej prevádzke zdrojov ionizujúceho žiarenia (osobne alebo dodávateľsky cestou oprávnenej osoby), 
c)	overovanie spôsobilosti pracovníkov ožiarených pri práci bezpečne používať zdroje ionizujúceho žiarenia pravidelnými skúškami, 
d)	prípravu programu monitorovania, prípadne sa podieľa na meraní a hodnotení podľa schváleného programu monitorovania,
e)	vedenie dokumentácie predpísanej z hľadiska radiačnej ochrany pre pracovisko, 
f)	evidenciu o pohybe a stave zdrojov ionizujúceho žiarenia, zariadení a prístrojov majúcich vplyv na radiačnú ochranu, 
g)	organizovanie preberacích skúšok, skúšok dlhodobej stability a zabezpečenie skúšok prevádzkovej stálosti zdrojov ionizujúceho žiarenia,
h)	vyšetrovanie mimoriadnych udalostí alebo radiačných nehôd, strát, alebo  odcudzení  zdroja ionizujúceho žiarenia a realizáciu nápravných opatrení,
i)	sledovanie účasti pracovníkov na predpísaných preventívnych lekárskych prehliadkach.

(6)	Prevádzkovateľ musí konzultovať s kvalifikovaným expertom opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany:
a)	pravidelné skúšanie meracích zariadení, preverovanie účinnosti technických postupov a kontrolovanie účinnosti ochranných pomôcok
b)	zabezpečovanie pravidelnej kalibrácie meracích prístrojov a pravidelné overovanie ich prevádzky schopnosti a správneho používania
c)	preberanie nových alebo modifikovaných zdrojov ionizujúceho žiarenia, ich uvedenie do prevádzky

(7)	Pracovníci priamo riadiaci práce sa na zabezpečení sústavného dohľadu podieľajú najmä tým, že trvale dozerajú na to, aby všetci pracovníci pri svojej práci plnili požiadavky ochrany zdravia aj technické a administratívne požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany. Podrobné vymedzenie ich činnosti sa stanoví v programe zabezpečenia radiačnej ochrany.
(8)	Prevádzkovateľ môže na zabezpečenie sústavného dohľadu nad radiačnou ochranou zriadiť špecializovaný samostatný útvar a vybaviť ho nevyhnutnými prostriedkami. V zariadeniach, v ktorých úrad považuje za nevyhnutné zriadenie  takéhoto špecializovaného útvaru radiačnej ochrany poskytujúceho špecifické poradenstvo pre toto zariadenie, musí byť v prípade, že sa jedná o vnútornú organizačnú jednotku tohto zariadenia, tento útvar organizačne oddelený od výrobných a prevádzkových útvarov. Tento útvar môže byť spoločný pre niekoľko pracovísk.

(9)	Na zabezpečenie sústavného dohľadu musí prevádzkovateľ v programe zabezpečenia kvality stanoviť a určiť zo svojich zamestnancov primeraný počet pracovníkov priamo riadiacich práce  

§ 53
Požiadavky na  kvalifikáciu pracovníkov z hľadiska radiačnej ochrany

(1)	Pracovníci ožiarení pri práci alebo vykonávajúci činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany musia absolvovať vstupnú odbornú prípravu v radiačnej ochrane. Za zabezpečenie vstupnej odbornej prípravy v primeranom rozsahu podľa vykonávanej činnosti je zodpovedný prevádzkovateľ alebo zamestnávateľ. Odborné vedomosti týchto pracovníkov overuje odborný zástupca  skúškou pred zaradením na prácu a ďalej najmenej raz za rok; o vykonaných skúškach vedie záznamy.

(2)	Pracovníci vykonávajúci sústavný dohľad (odborný zástupca  a  pracovníci priamo riadiaci práce) sú na získanie osobitnej odbornej spôsobilosti povinní:
a)	spĺňať kvalifikačné predpoklady a požiadavky na odbornú prax podľa zákona
b)	absolvovať základnú odbornú prípravu (§ 55 ) v ustanovenom rozsahu, 
c)	absolvovať skúšku osobitnej odbornej spôsobilosti pre vykonávanie špecifickej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo činnosti dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany a mať osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti

(3)	Požadovaná odborná kvalifikácia v radiačnej ochrane sa získava spravidla vzdelaním vhodným pre uplatnenie v oblasti používania zdroja, praktickými skúsenosťami. Vzdelanie sa preukazuje vysvedčeniami, praktické skúsenosti preverením získaných zručností alebo potvrdením o praxi. 

(4)	Absolvovanie kurzu základnej odbornej prípravy je podmienkou pre umožnenie vykonania skúšky osobitnej odbornej spôsobilosti.  O úspešnom ukončení kurzu odbornej prípravy vydá organizátor potvrdenie (certifikát) po absolvovaní záverečného skúšobného testu. K žiadosti o skúšku odbornej spôsobilosti je potrebné priložiť kópiu certifikátu o absolvovaní základnej odbornej prípravy, ktorý nesmie byť starší ako 5 rokov.

(5)	Náplň kurzov základnej, osobitnej a periodickej odbornej prípravy musí byť schválená Úradom a na poskytovanie tejto služby je potrebné povolenie Úradu. Kurzy môžu byť uznané a schválené len ak ich náplň poskytuje pre príslušné špecializácie požadované znalosti v radiačnej ochrane, kvalifikácia lektorov zaručuje príslušné sprostredkovanie vedomostí.

(6)	Pracovníci  vykonávajúci sústavný dohľad sú povinní absolvovať každých 5 rokov periodickú odbornú prípravu (§ 55 ods.5) podľa druhu vykonávanej činnosti. Ak sú pochybnosti o odbornej spôsobilosti týchto pracovníkov môže úrad nariadiť ich preskúšanie. 

(7)	Odborní zástupcovia na pracoviskách nukleárnej medicíny, rádiodiagnostických a rádioterapeutických pracoviskách musia mať vysokoškolské vzdelanie a musia získať osobitnú odbornú spôsobilosť v súlade s ustanoveniami odseku 2 a periodicky ju obnovovať v súlade s ustanovením odseku 6.

(8)	Ostatní pracovníci indikujúci lekárske ožiarenie alebo podieľajúci sa na vykonávaní lekárskeho ožiarenia sú povinní absolvovať osobitnú odbornú prípravu pre lekárske ožiarenie. Podrobnosti upravuje nariadenie vlády o ochrane zdravia osôb pred ionizujúcim žiarením pri lekárskom ožiarení.

(9)	Úrad uzná za kvalifikovaného experta v radiačnej ochrane fyzickú osobu, ktorá pri overovaní odbornej spôsobilosti preukázala znalosti v rozsahu podľa prílohy č.1 dokumentu EÚ č. 98/C 133/03.

§ 54
Odborná príprava

(1)	Pri zabezpečovaní kvalifikácie pracovníkov pre  výkon činností vedúcich k ožiareniu a činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany sa realizujú tieto druhy odbornej prípravy: 
a)	vstupná odborná príprava
b)	základná odborná príprava
c)	periodická odborná príprava
d)	osobitná odborná príprava pre lekárske ožiarenie.

(2)	Vstupná odborná príprava je zameraná na získanie základných znalostí radiačnej ochrany nevyhnutných pre výkon práce na pracovisku, kde pracovník začína pracovať. Rozsah vstupnej odbornej prípravy závisí na charaktere vykonávanej činnosti 

(3)	Základná odborná príprava je zameraná na získanie hlbších znalostí zásad radiačnej ochrany a bezpečných postupov na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia vrátane postupov pri radiačných nehodách a radiačných haváriách. 

(4)	Rozsah základnej odbornej prípravy na činnosti vedúce k ožiareniu je 

a)	16 hodín pre pracovníkov vykonávajúcich sústavný dohľad na pracoviskách NM, rádiodiagnostických a rádioterapeutických pracoviskách
b)	24 hodín, ak ide o pracovníkov vykonávajúcich sústavný dohľad pri činnosti súvisiacej s využívaním jadrovej energie 
c)	16 hodín, ak ide o pracovníkov vykonávajúcich sústavný dohľad pri činnosti vykonávanej na základe povolenia alebo registrácie alebo činnosti dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany

(5)	Periodická odborná príprava je zameraná na upevnenie znalostí podľa odseku 2 a získanie nových poznatkov v oblasti radiačnej ochrany. Periodická odborná príprava na činnosti vedúce k ožiareniu alebo činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sa vykonáva každých 5 rokov v rozsahu 
a)	16 hodín, ak ide o činnosť súvisiacu s využívaním jadrovej energie 
b)	10 hodín, ak ide o ostatné činnosti vykonávané na základe povolenia alebo registrácie alebo činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany

(6)	Osobitná odborná príprava pre lekárske ožiarenie je zameraná na radiačnú ochranu pacientov a personálu a vzťahuje sa na pracovníkov podieľajúcich sa na vykonávaní lekárskeho ožiarenia. Podrobnosti upravuje nariadenie vlády o ochrane zdravia osôb pred ionizujúcim žiarením pri lekárskom ožiarení.

§ 55 
Monitorovanie  pracoviska

 (1) Monitorovanie pracoviska sa uskutočňuje sledovaním, meraním, hodnotením a zaznamenávaním veličín a parametrov charakterizujúcich pole ionizujúceho žiarenia a výskyt rádionuklidov na pracovisku, najmä príkonu dávkového ekvivalentu na pracovisku, objemových aktivít v ovzduší pracoviska a plošných aktivít na pracovisku.

(2) Monitorovanie sa vykonáva na základe monitorovacieho plánu kontinuálne, periodicky alebo operatívne pri určitej činnosti s cieľom zhodnotiť a zabezpečiť prijateľnosť tejto činnosti z hľadiska radiačnej ochrany. Pri zmenách v usporiadaní pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, zmene zdrojov ionizujúceho žiarenia, spôsobu a podmienok práce s nimi alebo pri zmene monitorovacích metód sa musí monitorovací plán aktualizovať a predložiť orgánu verejného zdravotníctva, ktorý povolenie vydal. 

(3) Monitorovací plán zahŕňa monitorovanie pri bežnej prevádzke, pri predvídateľných odchýlkach od bežnej prevádzky, pri radiačných nehodách a radiačných haváriách. Monitorovací plán sa člení na časti upravujúce 
a)	monitorovanie pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
b)	monitorovanie okolia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
c)	osobné monitorovanie, 
d)	monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok z pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do životného prostredia.

(4) Monitorovací plán musí zohľadňovať charakter pracoviska a obsahovať 
a)	veličiny dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, ktoré budú monitorované, spôsob, rozsah a frekvenciu meraní, 
b)	návody na hodnotenie výsledkov meraní a spôsob vedenia záznamov, 
c)	referenčné úrovne a opatrenia pri ich prekročení, 
d)	špecifikáciu metód meraní, 
e)	špecifikáciu parametrov používaných typov meracích prístrojov a pomôcok.

(5) Monitorovací plán musí umožňovať dodržiavanie limitov ožiarenia a včasné zistenie odchýlok od bežnej prevádzky a preukazovať, že radiačná ochrana je optimalizovaná. Výsledky monitorovania sa zaznamenávajú, aby v prípade potreby mohli byť použité pre odhad individuálnych dávok.

§ 56
Hodnotenie veličín v rámci monitorovania

(1) Pri prepočte aktivít prijatých rádionuklidov na úväzok efektívnej dávky sa musia použiť konverzné faktory uvedené v prílohe č. 5. Ak nemožno identifikovať rádionuklidy, ich chemickú formu alebo vlastnosti vdychovaného aerosólu, hodnotí sa aktivita tých rádionuklidov, ich chemická forma alebo vlastnosti vdychovaného aerosólu, pre ktoré je v prílohe č. 5 stanovený najvyšší konverzný faktor na príjem rádionuklidov požitím alebo vdýchnutím. 

(2) Ak nie sú známe údaje o množstve prijatých požívatín, príjem rádionuklidov požitím sa vypočíta na základe údajov spotreby požívatín uvedených v štatistických prehľadoch podľa jednotlivých vekových kategórií. 

(3) Ak nie sú známe údaje o množstve a kvalite vdýchnutého vzduchu a požitej vody, pri výpočte príjmu rádionuklidov vdýchnutím a požitím sa vychádza z toho, že 
a) pracovník so zdrojmi ionizujúceho žiarenia pri práci trvajúcej 2000 hodín vdýchne za jeden rok 2000 m3 vzduchu a požije 1 m3 vody, z toho 0,7 m3 vo forme tekutiny, 
b) iné osoby, ako sú uvedené v písmene a), vdýchnu za jeden rok 
1. 1000 m3, ak ide o osoby do 1 roku veku vrátane, 
2. 2000 m3, ak ide o osoby vo veku od 1 do 2 rokov vrátane, 
3. 4000 m3, ak ide o osoby vo veku od 2 do 7 rokov vrátane, 
4. 6000 m3, ak ide o osoby vo veku od 7 do 12 rokov vrátane, 
5. 8000 m3, ak ide o osoby vo veku od 12 do 17 rokov vrátane, 
6. 8500 m3, ak ide o osoby staršie ako 17 rokov veku,
c) iné osoby, ako sú uvedené v písmene a), požijú za jeden rok 
1. 1 m3 vody, z toho 0,7 m3 vo forme tekutiny, ak ide o dospelého muža, 
2. 0,7 m3 vody, z toho 0,45 m3 vo forme tekutiny, ak ide o dospelú ženu alebo dieťa vo veku 10 rokov a staršie.

(4) Pre vonkajšie ožiarenie zo vzácnych rádioaktívnych plynov rozptýlených v ovzduší pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa pri prepočte priemernej objemovej aktivity týchto plynov na príkon efektívnej dávky použijú konverzné faktory uvedené v prílohe č. 5. 

§ 57
Referenčné úrovne

(1)	V monitorovacom pláne sa vymedzujú referenčné úrovne. Referenčnou úrovňou sa rozumie hodnota alebo kritérium pre opatrenie na zníženie ožiarenia osôb. 
(2)	Referenčné úrovne, pri prekročení ktorých je potrebné údaj zaznamenávať a evidovať, sa označujú ako záznamové úrovne. Záznamové úrovne oddelujú hodnoty vyžadujúce pozornosť od hodnot bezvýznamných. Záznamové úrovne sa spravidla stanovujú ako zodpovedajúce jednej desatine limitov a metódy monitorovania sa volia tak, aby nejmenšia detegovateľná hodnota meranej veličiny radiačnej ochrany bola menšia ako takto stanovená záznamová úroveň.
(3)	Referenčné úrovne, prekročenie ktorých sa zaznamená a vyšetria sa príčiny a možné dôsledky výkyvu sledovanej veličiny radiačnej ochrany, sa označujú ako vyšetrovacie úrovne. Vyšetrovacie úrovne sa stanovujú spravidla ako zodpovedajúce hodnote troch desatín limitov ožiarenia alebo ako horná hranica obvykle sa vyskytujúcich hodnôt. 
(4)	Referenčné úrovne, prekročenie ktorých je podnetom na vykonanie opatrenia na zmenu zisteného výkyvu sledovanej veličiny radiačnej ochrany, se označujú ako zásahové úrovne. U zásahových úrovní vymedzených v monitorovacom pláne sa uvádza aj presne o aký zásah sa jedná a akým postupom sa o ňom rozhoduje. Pre jednotlivú meranú veličinu alebo parameter môže být stanovených aj niekoľko na seba naväzujúcich zásahových úrovní, zodpovedajúcich naväzujúcim zásahom postupne významnejším podľa toho, ako rastie význam zisteného výkyvu sledovanej veličiny.

§ 58
Monitorovanie pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia

(1) Pri začatí prác, pri zmenách pracovných postupov a pri každej zmene, ktorá môže mať vplyv na radiačnú ochranu, sa zabezpečuje meranie príkonu priestorového a smerového dávkového ekvivalentu, objemových aktivít a ďalších veličín pri zdrojoch ionizujúceho žiarenia, na pracovných miestach so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a na takých miestach pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, do ktorých má pracovník ožiarený pri práci prístup. 

(2) Monitorovanie povrchovej rádioaktívnej kontaminácie sa na pracoviskách s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi vykonáva tak, aby signalizovalo prevádzkové odchýlky od bežnej prevádzky, nedostatočnú funkciu alebo zlyhanie ochranných bariér. Ak sa hodnoty povrchovej rádioaktívnej kontaminácie na pracovisku s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi približujú k najvyššie prípustným hodnotám uvedeným v prílohe č. 9, musí sa zabezpečiť, ak je to technicky možné, monitorovanie objemových aktivít v pracovnom ovzduší a osobné monitorovanie. Na pracoviskách s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi sa monitorovanie objemových aktivít v pracovnom ovzduší a osobné monitorovanie musia vykonávať vždy. 

§ 59
Monitorovanie okolia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia

(1) Monitorovanie okolia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa vykonáva v okolí pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré vypúšťajú rádioaktívne látky do životného prostredia alebo z ktorých je možnosť úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia v takej miere, ktorá vyžaduje povolenie orgánu verejného zdravotníctva. Monitorovanie okolia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia musí zabezpečiť kontrolu dodržiavania povolených hodnôt vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia a umožniť včasné zistenie únikov rádioaktívnych látok do životného prostredia. 

(2) Monitorovanie okolia sa zabezpečuje sieťou vopred vybraných meracích bodov a trás, v ktorých sa na základe merania priestorového dávkového ekvivalentu, na základe odberu vzoriek a stanovenia obsahu rádionuklidov v ovzduší, v povrchových vodách, vo vybraných zložkách životného prostredia a v potravinách vypočítava veľkosť a distribúcia efektívnych dávok a úväzkov efektívnych dávok z rádionuklidov v okolí pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. 

§ 60
Monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia 

(1) Monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia sa vykonáva na pracoviskách so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, na ktorých sa vypúšťajú rádioaktívne látky do životného prostredia alebo na ktorých môže dôjsť k úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia v takej miere, ktorá vyžaduje povolenie orgánu verejného zdravotníctva. Monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia sa vykonáva tak, aby sa zabezpečila kontrola dodržiavania povolených hodnôt vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia a umožnilo sa včasné zistenie úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia. 

(2) Monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok do ovzdušia a povrchových vôd z pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia zahŕňa 
a)	bilančné meranie všetkých rádionuklidov, ktoré významne prispievajú k ožiareniu obyvateľstva, 
b)	nepretržité meranie rádionuklidov umožňujúce rýchlu signalizáciu odchýlok od bežnej prevádzky.

§ 61
Osobné monitorovanie 

(1) Osobným monitorovaním sa zabezpečuje zistenie osobných dávok. Vykonáva sa sledovaním, meraním a hodnotením individuálneho vonkajšieho a vnútorného ožiarenia osôb osobnými dozimetrami, a ak príkon dávkového ekvivalentu môže prekročiť 1 mSv.h-1, aj signálnymi, priamo odčítajúcimi operatívnymi osobnými dozimetrami. Pre pracovníkov kategórie A musí byť osobné monitorovanie systematické. Vyhodnocovanie osobných dozimetrov vykonáva oprávnená dozimetrická služba. 

(2) Rozsah monitorovania pre pracovníkov kategórie B musí byť postačujúci na preukázanie oprávnenosti, že sú korektne zaradení do kategórie B. V prípade potreby je možné požadovať osobné monitorovanie oprávnenou dozimetrickou službou aj pre pracovníkov kategórie B

(3) Osobný dozimeter sa nosí na reprezentatívnom mieste povrchu tela, spravidla na prednej strane trupu. Pri používaní ochrannej tieniacej zástery sa osobný dozimeter umiestňuje pod zásterou. V prípade, že zástera netieni štítnu žľazu, sa dozimeter umiestni na krku. 

(4) Ak sa predpokladá, že v kalendárnom roku ekvivalentná dávka na ruky, predlaktia, nohy, členky a kožu prevýši 150 mSv alebo 45 mSv v očnej šošovke, potom je potrebné použiť ďalší osobný dozimeter na týchto častiach tela. Úrad   môže nariadiť zisťovanie dávky aj inými vhodnými metódami, alebo aj dvoma nezávislými postupmi.

(5) Osobný dozimeter musí umožniť meranie všetkých druhov žiarenia podieľajúcich sa na vonkajšom ožiarení pracovníka ožiareného pri práci pri činnostiach vedúcich k ožiareniu. Ak osobný dozimeter takéto meranie neumožní, použijú sa ďalšie osobné dozimetre; uvedené neplatí, ak technicky nemožno použiť osobný dozimeter. V takom prípade sa odhad dávky zabezpečuje monitorovaním pracoviska alebo výpočtom. 

 (6) Na pracoviskách s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, na ktorých môže dôjsť k významnému vnútornému ožiareniu pracovníkov kategórie A, sa príjmy rádionuklidov a úväzky efektívnej dávky z ich vnútorného ožiarenia zisťujú meraním aktivity rádionuklidov v tele pracovníka ožiareného pri práci alebo v jeho výlučkoch a prepočítavajú sa na príjem pomocou modelov dýchacieho traktu a zažívacieho traktu. 

§ 62
Monitorovanie v prípade havarijného alebo mimoriadneho ožiarenia

(1) Na pracoviskách so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, na ktorých nemožno vylúčiť radiačnú nehodu, osobné monitorovanie sa zabezpečuje aj operatívnymi dozimetrami, ktoré signalizujú prekročenie nastavenej úrovne. Ak zdroj ionizujúceho žiarenia môže spôsobiť jednorazovým ožiarením prekročenie päťnásobku limitov ožiarenia podľa § 32, osobné monitorovanie musí umožniť rozloženie osobných dávok v tele. 

(2) V prípade mimoriadneho ožiarenia  sa využije osobné monitorovanie alebo odhad individuálnej dávky podľa toho, čo je za daných okolností vhodnejšie.

§ 63
Centrálny register radiačnej ochrany

(1)	Úrad vedie „Centrálny register radiačnej ochrany Slovenskej republiky“ (ďalej len centrálny register).

(2)	Súčasťou centrálneho registra radiačnej ochrany sú:
a)	Centrálny register zdrojov ionizujúceho žiarenia,
b)	Centrálny register dávok pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a pracovníkov pracujúcich v prostredí so zvýšeným prírodným ožiarením
c)	Centrálny register radiačných preukazov,
d)	Centrálny register povolení na činnosti vedúce k žiareniu a na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany,
e)	Centrálny register oznamovaných a registrovaných činností vedúcich k ožiareniu,
f)	Centrálny register kvalifikovaných expertov,
g)	Centrálny register osôb s osobitnou odbornou spôsobilosťou pre radiačnú ochranu (odborných zástupcov pre radiačnú ochranu a pracovníkov priamo riadiacich práce so zdrojmi žiarenia) a ich osvedčení,
h)	Centrálny register radiačných nehôd a radiačných havárií na pracoviskách so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.
 
(3)	Centrálny register radiačnej ochrany vydáva radiačné preukazy pre osoby, ktoré pracujú v kontrolovaných pásmach pracovísk so zdrojmi žiarenia na externých pracoviskách, u držiteľov povolení na činnosti vedúce k ožiareniu mimo svojho kmeňového zamestnávateľa.

(4)	Centrálny register radiačnej ochrany vydáva radiačné preukazy pre osoby, ktoré budú pracovať v zahraničí v kontrolovaných pásmach pracovísk so zdrojmi žiarenia a vydáva týmto osobám potvrdenie o veľkosti ich ožiarenia pri práci za predchádzajúce obdobie ich práce so zdrojmi žiarenia.

(5)	Centrálny register radiačnej ochrany zabezpečuje spoluprácu s centrálnymi registrami ďalších krajín Európskej únie a s medzinárodnými inštitúciami v oblasti hodnotenia veľkosti ožiarenia pracovníkov pri práci so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, evidencie a rozsahu používaných zdrojov žiarenia.

§ 64
Evidencia osobných dávok pracovníkov so zdrojmi žiarenia

(1)	Služby osobnej dozimetrie môže vykonávať len oprávnená dozimetrická služba - držiteľ povolenia na vykonávanie služieb osobnej dozimetrie na základe schválených metodík. Oprávnená dozimetrická služba eviduje údaje o veľkosti dávok pracovníkov v rozsahu stanovenom týmto nariadením a uchováva ich najmenej 10 rokov. Výsledky individuálneho monitorovania musia byť sprístupnené úradu, prevádzkovateľovi, dotknutému pracovníkovi, poskytnuté oprávnenému lekárovi alebo oprávnenej zdravotnej službe, aby bolo možné posúdiť prípadný vplyv obdržaných dávok na zdravie jednotlivca.

(2)	Oprávnená dozimetrická služba eviduje údaje v rozsahu uvedenom v § ... a uchováva ich najmenej 10 rokov. Osobné dávky prijaté pri výnimočnom ožiarení a dávky prijaté pri mimoriadnom ožiarení a havarijnom ožiarení eviduje samostatne a nesčítava s osobnými dávkami prijatými pri bežnej prevádzke.  V prípade skončenia činnosti oprávnenej dozimetrickej služby z akýchkoľvek dôvodov držiteľ povolenia alebo jeho “nástupca” (likvidátor) zabezpečí odovzdanie dokumentácie do centrálneho registra na úrade.

(3)	Osobné dávky prijaté pri výnimočnom ožiarení a dávky prijaté pri mimoriadnom ožiarení a havarijnom ožiarení a pri nehodách sa evidujú osobitne a nesčítavajú sa s osobnými dávkami prijatými pri bežnej činnosti.

(4)	Prevádzkovateľ vedie evidenciu dávok pracovníkov so zdrojmi žiarenia v rozsahu stanovenom týmto nariadením a uchováva záznamy do času, v ktorom pracovník kategórie A dosiahne alebo by dosiahol 75 rokov veku, najmenej 30 rokov od skončenia práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.

(5)	Centrálny register vedie evidenciu osobných dávok pracovníkov so zdrojmi žiarenia v rozsahu stanovenom týmto nariadením a uchováva záznamy do času, v ktorom by pracovník dosiahol 75 rokov.

(6)	Záznamy o osobných dávkach pracovníkov sú z centrálneho registra vymazané po uplynutí kalendárneho roku, v ktorom pracovník dosiahol vek 75 rokov.

§ 65
Oznamovacia povinnosť do centrálneho registra radiačnej ochrany

(1)	Držiteľ povolenia na dovoz, distribúcia, predaj a prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia, okrem zdrojov žiarenia, na ktoré sa nevzťahuje povinnosť oznamovania, registrácie alebo povolenia, oznamuje do centrálneho registra:
a)	dovoz zdrojov ionizujúceho žiarenia do jedného mesiaca od jeho uskutočnenia,
b)	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe do jedného mesiaca od jeho odovzdania,
c)	stratu zdrojov ionizujúceho žiarenia, ich krádež alebo zničenie oznamujú bezodkladne.

(2)	Fyzické osoby a právnické osoby, ktoré vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu na základe oznámenia a registrácie, sú povinné oznamovať do centrálneho registra: 
a)	každé nadobudnutie zdroja ionizujúceho žiarenia do jedného mesiaca od ich nadobudnutia, 
b)	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe do jedného mesiaca od ich odovzdania,
c)	skončenie činnosti so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do 3 dní po skončení činnosti.

(3)	Prevádzkovatelia oznamujú do centrálneho registra:
a)	každé nadobudnutie zdroja ionizujúceho žiarenia a údaje o zdrojoch ionizujúceho žiarenia do jedného mesiaca od ich nadobudnutia,
b)	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe do jedného mesiaca od ich odovzdania,
c)	stratu zdrojov ionizujúceho žiarenia, ich krádež alebo zničenie oznamujú bezodkladne

(4)	Prevádzkovatelia k oznámeniu o nadobudnutí alebo odovzdaní zdrojov ionizujúceho žiarenia do centrálneho registra sú povinní pripojiť: 
a)	doklady o nadobudnutí a odovzdaní zdrojov ionizujúceho žiarenia, 
b)	osvedčenia uzavretých rádioaktívnych žiaričov, 
c)	sprievodné listy otvorených rádioaktívnych žiaričov.

(5)	Prevádzkovatelia vedú záznamy o veľkosti ožiarenia pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia kategórie A a oznamujú do centrálneho registra:
a)	osobné údaje o monitorovaných pracovníkoch kategórie A a ich pracovné zaradenie do jedného mesiaca od nástupu pracovníka so zdrojmi ionizujúceho žiarenia kategórie A do zamestnania a každú zmenu týchto údajov do jedného mesiaca,b)	výsledky meraní za každé sledované obdobie do dvoch mesiacov po skončení monitorovacieho obdobia, 
c)	efektívne dávky väčšie ako 20 mSv alebo ekvivalentných dávok väčšie ako 150 mSv z vonkajšieho ožiarenia a efektívne dávky väčšie ako 6 mSv alebo ekvivalentné dávky väčšie ako 15 mSv z vnútorného ožiarenia oznamuje bezodkladne po ich zistení,
d)	efektívnu dávku v kalendárnom roku za predchádzajúci rok do konca apríla nasledujúceho kalendárneho roka,
e)	efektívne dávky a ekvivalentné dávky pracovníkov, ktorí boli vyslaní na prácu v zahraničí, za každé sledované obdobie a efektívne dávky za kalendárny rok do troch mesiacov po ukončení práce v zahraničí.   

(6) Oprávnená dozimetrická služba oznamuje do centrálneho registra:
a)	osobné údaje o pracovníkoch,
b)	výsledky meraní za každé sledované obdobie do dvoch mesiacov po skončení monitorovacieho obdobia s výnimkou efektívnych dávok väčších ako 20 mSv a ekvivalentných dávok väčších ako 150 mSv z vonkajšieho ožiarenia alebo efektívnych dávok väčších ako 6 mSv a ekvivalentných dávok väčších ako 15 mSv z vnútorného ožiarenia, ktoré oznamuje bezodkladne po ich zistení,
c)	za predchádzajúci kalendárny rok do konca apríla nasledujúceho kalendárneho roka efektívnu dávku v kalendárnom roku:
i)	efektívnu dávku z vonkajšieho ožiarenia v kalendárnom roku,
ii)	úväzok efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia v kalendárnom roku sledovaných pracovníkov, 
iii)	údaje o type pracoviska, 
iv)	dátum začatia a skončenia prác so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
v)	počet pridelených dozimetrov a ich evidenčné čísla. 

(7) Merania, ktoré dovolia určiť efektívnu dávku za kalendárny rok a určenie tejto dávky na pracoviskách s prírodným ionizujúcim žiarením vykonáva oprávnená dozimetrická služba podľa schválených metodík u týchto fyzických osôb:
a.	u fyzických osôb vykonávajúcich práce na pracoviskách, na ktorých sa očakáva ožiarenie z inhalácie radónu a jeho dcérskych produktov monitorováním priemerných hodnôt objemovej aktivity radónu na pracovisku a evidenciou doby pobytu, 
b.	u fyzických osob, ktoré nakladajú s látkami alebo rezíduami na pracoviskách uvedených v §.....písm..., a to monitorováním dávkového príkonu žiarenia gama, monitorovaním objemových aktivít rádionuklidov v ovzduší, monitorovaním povrchovej kontaminácie na pracovisku a evidenciou doby pobytu, 
c.	u členov leteckých posádok pracujúcich na palubách lietadiel vo výške nad 8 km stanovením ich účasti na jednotlivých letoch, letových charakteristík a ďalších parametrov dôležitých pre výpočet efektívnej dávky podľa posúdenej metodiky a výpočtom efektívnej dávky za kalendárny rok, 
d.	u ďalších osôb určených Úradom v rámci kontrolnej činnosti.

(8)	Na merania sa primerane aplikujú požiadavky na monitorovanie pri činnostiach vedúcich k ožiareniu. 

(9)	Na pracoviskách, kde môže dôjsť k významnému zvýšeniu ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením, na ktorých nebolo zistené prekročenie žiadnej zo smerných hodnôt uvedených v..... § 90 odst. 2 písm. a) a b), a ďalej na pracoviskách  uvedených v § 87 písm. b), c) a d), na ktorých sa preukázalo, že efektívna dávka za kalendárny rok spôsobená inhaláciou dcérskych produktov radónu je v dôsledku krátkej doby pobytu osôb vykonávajúcich práce menšia ako 1 mSv, sa nemusí meranie v nasledujúcich  kalendárnych rokoch vykonávať a efektívna dávka za kalendárny rok určovať, pokiaľ nedošlo k zmene pracovných podmienok, výrobných postupov alebo surovín. V opačnom prípade sa meranie vykonáva a efektívna dávka za kalendárny rok sa určuje každoročne.

(10)	Merané údaje a údaje o určených efektívnych dávkach za kalendárny rok sa pre osoby vykonávajúce práce na pracoviskách stanovených v § ..., uchovávajú po celú dobu trvania pracovnej činnosti a ďalej až do doby, kedy osoba dosiahne alebo by dosiahla 75 let veku, nejmenej však po dobu 30 rokov po ukončení pracovnej činnosti. 

(11)	Úradu sa do centrálneho registra dávok oznamujú údaje o určených efektívnych dávkach všetkých osôb pracujúcich na pracoviskách so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením súhrnne raz za kalendárny rok priamo oprávnenou dozimetrickou službou.

(12)	Fyzické osoby, ktoré pracovali v zahraničí na pracoviskách so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sú povinné oznámiť veľkosť ožiarenia pri práci do centrálneho registra do troch mesiacov po ukončení práce v zahraničí a k oznámeniu doložiť potvrdenie o veľkosti ožiarenie za celé obdobie vykonávania prác od oprávnenej zahraničnej organizácie.   

(13)	Záznamy o veľkosti ožiarenia pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia kategórie A  obsahujú
a)	meno a priezvisko, dátum narodenia, rodné číslo a pracovné zaradenie pracovníka kategórie A a každú zmenu týchto údajov,
b)	typ pracoviska so zdrojmi žiarenia,
c)	dĺžku monitorovacieho obdobia,
d)	dátum začatia a skončenia prác so zdrojmi ionizujúceho žiarenia,
e)	počet pridelených dozimetrov a ich evidenčné čísla,
f)	výsledky meraní za každé sledované obdobie,
g)	efektívnu dávku v kalendárnom roku,
h)	efektívnu dávku z vonkajšieho ožiarenia v kalendárnom roku,
i)	úväzok efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia v kalendárnom roku,
j)	efektívnu dávku za posledných päť kalendárnych rokov,
k)	kumulovanú efektívnu dávku za celé obdobie práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia,
l)	efektívnu dávku pri radiačnej nehode a radiačnej havárii, 
m)	údaje o výnimočnom ožiarení.

(14)	V prípade zániku alebo zrušenia oprávnenia na vykonávanie činnosti, je každá fyzická osoba a právnická osoba povinná odovzdať všetky údaje o evidencii osobných dávok pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do centrálneho registra.

(15)	Držitelia povolení na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia oznamujú do centrálneho registra prehľad všetkých vykonaných preberacích skúšok zdrojov žiarenia a skúšok dlhodobej stability za kalendárny rok najneskôr do konca 2 mesiaca nasledujúceho kalendárneho roku. K oznámeniu o vykonaní skúšok sú povinní priložiť kópie protokolov o vykonaní skúšky. 

(16)	Úrad zaeviduje povolenie na činnosti vedúce k ožiarenia alebo činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany v centrálnom registri do 15 dní od dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia.

(17)	Úrad zaeviduje registrovanú činnosť v centrálnom registri  do 15 dní od  dňa vydania potvrdenia o registrácii.

(18)	Úrad zaeviduje osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti na činnosti vedúce k ožiarenia alebo činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany na základe úspešne vykonanej skúšky odbornej spôsobilosti a kópie osvedčenia v centrálnom registri do 15 dní od dňa jeho vydania.

(19)	Držitelia povolení na používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia oznamujú do centrálneho registra každú radiačnú nehodu a radiačnú haváriu na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. 

(20)	Súčasťou oznámenia radiačnej nehody a radiačnej havárie na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do centrálneho registra musí byť správa o radiačnej nehode, ktorá musí obsahovať:
a)	miesto, čas a spôsob zistenia radiačnej nehody alebo havárie,
b)	meno a priezvisko, pracovné zaradenie pracovníka, ktorý radiačnú nehodu alebo haváriu zistil,
c)	spôsob oznámenia radiačnej nehody a radiačnej havárie príslušnému pracovisku štátneho zdravotného dozoru a ďalším dotknutým orgánom uvedeným v havarijnom pláne pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia,
d)	rozsah, príčiny a možné následky radiačnej nehody a radiačnej havárie, 
e)	opatrenia na lokalizáciu radiačnej nehody alebo havárie a na zamedzenie jej šírenia,
f)	informácie o spôsobe vykonania zásahu, o výsledkoch monitorovania, o skutočnom a očakávanom vývoji radiačnej nehody a radiačnej havárie a o skutočnom a očakávanom ožiarení osôb,
g)	informácie o zabezpečení likvidácie následkov radiačnej nehody alebo havárie,
h)	efektívne dávky osôb ožiarených pri radiačnej nehode alebo radiačnej havárii,
i)	spôsob zabezpečenia monitorovania osôb, ktoré vykonávajú lokalizačné a likvidačné práce pri radiačnej nehode alebo radiačnej havárii a výsledky ich monitorovania,
j)	postup a materiálno-technické vybavenie na zabezpečenie lokalizácie radiačnej nehody a radiačnej havárie a na obmedzenie následkov radiačnej nehody a radiačnej havárie a postup hodnotenia následkov radiačnej nehody a radiačnej havárie,
k)	navrhované a prijaté opatrenia na zamedzenie opakovania radiačnej nehody alebo radiačnej havárie.
l)	kópiu záznamov pracovníkov štátneho zdravotného dozoru o prešetrení príčin vzniku, šírenia a následkov radiačnej nehody alebo radiačnej havárie. 

§ 66
Evidencia zdrojov ionizujúceho žiarenia

(1)	Držiteľ povolenia na dovoz zdrojov ionizujúceho žiarenia vedie evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia v stanovenom rozsahu podľa ods. 3 a uchováva ju desať rokov od odovzdania zdrojov ionizujúceho žiarenia inému držiteľovi povolenia.

(2)	Držitelia povolení na používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia vedú evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia v stanovenom rozsahu podľa ods. 3 a uchovávajú ju po odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia inému držiteľovi povolenia, alebo po jeho likvidácii: 
a)	desať rokov v prípade zdrojov ionizujúceho žiarenia na používanie ktorých je potrebné povolenie, 
b)	3 roky v prípade zdrojov ionizujúceho žiarenia používaných na základe oznámenia a registrácie.

(3)	Evidencia zdrojov ionizujúceho žiarenia obsahuje:
a)	charakteristiku a vlastnosti zdrojov ionizujúceho žiarenia a ich obalov 
b)	prevádzkové záznamy o používaní zdrojov žiarenia,
c)	doklady o nadobudnutí a odovzdaní zdrojov ionizujúceho žiarenia iným osobám,
d)	osvedčenia uzavretých rádioaktívnych žiaričov,
e)	sprievodné listy otvorených rádioaktívnych žiaričov,
f)	protokoly o preberacej skúške,
g)	protokoly o skúškach dlhodobej stability,
h)	protokoly o skúškach prevádzkovej stálosti.

(4)	Centrálny register zdrojov ionizujúceho žiarenia  uchováva záznamy po vyradení zdroja žiarenia z prevádzky alebo jeho likvidácii:
a)	20 rokov v prípade zdrojov ionizujúceho žiarenia na používanie ktorých je potrebné povolenie, 
b)	10 rokov v prípade zdrojov ionizujúceho žiarenia používaných na základe oznámenia a registrácie.

§ 67 
Lekársky dohľad  a zdravotná spôsobilosť 

(1) Lekársky dohľad nad pracovníkmi ožiarenými pri práci je založený na zásadách, ktorými sa všeobecne riadi ochrana zdravia pri práci. Vykonáva sa v rámci závodnej zdravotnej (preventívnej) starostlivosti o pracovníkov lekármi zdravotníckych zariadení, poskytujúcich zamestnávateľovi túto starostlivosť podľa osobitných predpisov.

(2)	Pracovníci kategórie A musia byť pod lekárskym dohľadom.

(3) Lekársky dohľad môže orgán verejného zdravotníctva v odôvodnených prípadoch nariadiť aj pre pracovníkov kategórie B. Zdravotný stav pracovníkov kategórie A sa posudzuje z hľadiska ich zdravotnej spôsobilosti pre vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu. Oprávnený lekár musí mať prístup ku všetkým významným informáciám súvisiacim s hodnotením ožiarenia, vrátane výsledkov monitorovania a údajov o pracovných podmienkach. 

(4)Zdravotná spôsobilosť sa preukazuje výsledkami lekárskych preventívnych prehliadok.

(5)Lekársky dohľad zahŕňa nasledujúce lekárske preventívne prehliadky:
(a)	vstupnú, vykonanú vždy pred zaradením pracovníka do kategórie A. Jej cieľom je posúdiť zdravotnú spôsobilosť zastávať predpokladané pracovné miesto ako pracovník kategórie A,
(b)	periodickú, vykonávanú u pracovníkov kategórie A najmenej jedenkrát ročne. Jej cieľom je overiť, či je pracovník z hľadiska zdravotnej spôsobilosti i naďalej schopný plniť svoje povinnosti pri vykonávaní činností vedúcich k ožiareniu.O vyššom počte prehliadok a ich frekvencii rozhodne oprávnený lekár na základe charakteristík zdroja a zdravotného stavu pracovníka
(c)	mimoriadnu, vykonávanú v prípadoch:
•	 ak existuje odôvodnené podozrenie, že došlo ku zmene zdravotného stavu pracovníka kategórie A
•	 ak došlo ku prekročeniu niektorého z limitov ožiarenia pre pracovníkov a je potrebné posúdiť podmienky pre ďalšie vystavenie vplyvom žiarenia pri práci
•	 ak prehliadku nariadi  Úrad 
(d)	výstupnú. 

(6) Ak došlo k prekročeniu limitov ožiarenia, môže sa ďalšie ožiareniepri práci  uskutočniť iba za podmienok stanovených oprávneným lekárom pri mimoriadnej prehliadke

(7) Oprávnený lekár pri výstupnej preventívnej prehliadke má oprávnenie predpísať pokračovanie lekárskeho dohľadu následnými prehliadkami za účelom včasného zistenia možných zmien zdravotného stavu súvisiacich s ožiarením počas výkonu práce, hlavne v prípadoch dlhodobej práce na hranici limitov a to i po ukončení pracovnej činnosti a počas takej dlhej doby, ktorú považuje za nevyhnutnú na zabezpečenie ochrany zdravia dotyčnej osoby.

§ 68
Klasifikácia zdravotnej spôsobilosti pre pracovníkov kategórie A

(1)	Zdravotná spôsobilosť pracovníka kategórie A sa v lekárskom posudku hodnotí ako:
(a)	zdravotne spôsobilý,
(b)	zdravotne spôsobilý s obmedzením,  
(c)	zdravotne nespôsobilý

(2)	Ak pracovník zistí, že sa jeho zdravotný stav zmenil tak, že už nie je zdravotne spôsobilý pre výkon činností pracovníka kategórie A, musí o tejto skutočnosti  neodkladne informovať svojho zamestnávateľa. 

(3)	Pre každého pracovníka kategórie A počas doby, kedy je pracovník zaradený do tejto kategórie, vedie oprávnený lekár ako súčasť lekárskej dokumentácie údaje o charaktere pracovnej činnosti, zistené v rámci lekárskeho dohľadu, o výsledkoch preventívnych lekárskych prehliadok vrátane diagnostických záverov o výsledkoch predchádzajúcich lekárskych vyšetrení a o výsledkoch osobného monitorovania.

(4) Žiadna osoba nesmie byť zamestnávaná alebo zaraďovaná ako pracovník kategórie A počas akejkoľvek doby na určitom pracovnom mieste, ak je podľa lekárskeho posudku  zdravotne nespôsobilá takéto pracovné miesto zastávať. 

§ 69
Zdravotné záznamy 

	Pre každého pracovníka kategórie A po dobu, po ktorú je pracovník zaradený do tejto kategórie, vedie oprávnený lekár ako súčásť lekárskej/zdravotnej dokumentácie tiež údaje o charaktere pracovnej činnosti, zistené v rámci lekárskeho dohľadu, o výsledkoch preventívnych lekárskych prehliadok vrátane diagnostických záverov, o výsledkoch predchádzajúcich lekárskych vyšetrení a o výsledkoch osobného monitorovania. Osobné dávky z výnimočných ožiarení v zmysle § 35, z havarijných ožiarení podľa §3 ods1   a z havarijných ožiarení zasahujúcich osôb (vykonávajúcich záchranné a lokalizačné práce) podle § 37 ods.2 se zaznamenávajú oddelene. Dokumentácia sa uchováva až do doby, kedy osoba dosiahla alebo by dosiahla 75 rokov, v každom prípade však po dobu najmenej 30 rokov po ukončení pracovnej činnosti, počas ktorej bol pracovník vystavený ionizujúcemu žiareniu.

§ 70
Osobitný lekársky dohľad

(1) Ak došlo k prekročeniu limitov ožiarenia, smie sa ďalšie profesné ožiarenie uskutočniť len za podmienok stanovených oprávneným lekárom pri mimoriadnej lekárskej preventívnej prehliadke.

(2) Pri podozrení, že pracovník so zdrojmi ionizujúceho žiarenia prijal jednorazovú efektívnu dávku ožiarenia väčšiu ako 100 mSv, a pri podozrení na ochorenie alebo poškodenie zdravia, ktoré môže viesť k zmene jeho zdravotnej spôsobilosti na prácu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, orgán na ochranu zdravia nariadi vykonanie mimoriadnej lekárskej preventívnej prehliadky 

§ 71
Pôsobnosť oprávneného lekára

(1) Okrem lekárskeho dohľadu nad pracovníkmi ožiarenými pri práci môže oprávnený lekár, ak uzná za vhodné, nariadiť vykonanie opatrení vo vzťahu k ochrane zdravia ožiareného jednotlivca, napr. ďalšie vyšetrenia, dekontaminačné opatrenia alebo naliehavú nápravnú liečbu.

(2) O výsledkoch a záveroch posúdenia musí byť pracovník informovaný oprávneným lekárom. Pokiaľ pracovník s lekárskym posudkom a závermi lekárskych prehliadok nesúhlasí, môže uplatniť opravné prostriedky podľa osobitného právneho predpisu. Zdravotnícke zariadenie zasiela lekársky posudok so závermi o zdravotnej spôsobilosti na výkon činností pracovníka kategórie A bezodkladne príslušnému držiteľovi povolenia a zamestnávateľovi.    

§ 72
Ožiarenie praktikantov a študentov

(1) Podmienky ožiarenia a radiačná ochrana sú pre praktikantov a študentov, ktorí dosiahli vek 18 rokov rovnaké ako pre pracovníkov kategórie A resp.B, podľa typu pracoviska, kde sa realizuje ich špecializovaná príprava.

(2) Osoby vo veku medzi 16 a 18 rokov nesmú byť po dobu svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia zaraďovaní na žiadnu prácu, ktorá môže viesť k ich ožiareniu v úrovni nad limity pre praktikantov a študentov podľa § 34, a musia  pre nich byť vytvorené také pracovné podmienky a zaistená taká úroveň radiačnej ochrany ako pre pracovníkov kategórie B. V ostatných prípadoch nesmú byť osoby mladšie ako 18 rokov zaraďovaní na žiadnu prácu, ktorá môže viesť k ich ožiareniu v úrovni nad všeobecné limity pre obyvateľov podľa § 36, a musia  pre nich byť vytvorené také pracovné podmienky a zaistená taká úroveň radiačnej ochrany ako pre jednotlivcov z obyvateľstva. Žiaci a študenti po dobu svojej špecializovanej prípravy na výkon povolania so zdrojmi ionizujúceho žiarenia smú používať zdroje ionizujúceho žiarenia výlučne pod dohľadom určených pracovníkov. 

§ 73 
Ožiarenie prírodným ionizujúcim žiarením

(1)Pracoviská na ktorých môže dôjsť k ožiareniu zamestnancov prírodným ionizujúcim žiarením sú: 
a)	paluby lietadiel pri letoch vo výške  nad 8 km,
b)	bane, jaskyne, tunely a ďalšie pracoviská v podzemí
c)	pracoviská na ktorých sa čerpaním, zhromažďovaním alebo iným obdobným spôsobom nakladá s vodou z podzemných zdrojov, najmä čerpacie stanice, kúpeľné zariadenia, zariadenia na stáčanie a úpravu vôd
d)	všetky pracoviská na ktorých bolo preukázané prekročenie objemovej aktivity radónu  1 000 Bq/m3
e)	pracoviská na ktorých sa vykonáva:
•	primárna úprava uhlia a jeho využívanie ako energetickej alebo metalurgickej suroviny vrátane spracovania vedľajších produktov a výroba stavebných materiálov z nich
•	ťažba, transport produktovodmi a spracovanie ropy a plynu 
•	spracovanie fosfátových surovín
•	výroba pigmentov na báze minerálov titánu
•	výroba materiálov na báze minerálov zirkónu
•	spracovanie surovín obsahujúcich aj vzácne zeminy
•	metalurgická výroba kovov 
•	výroba, spracovanie a použitie materiálov s obsahom tória a uránu
•	úprava vody z podzemných zdrojov, pri ktorej vznikajú vodárenské kaly
•	nakladanie s materiálmi (NORM), pri ktorých bolo preukázané, že obsah prírodných rádionuklidov prevyšuje uvoľňovacie úrovne alebo zvyšuje príkon dávkového ekvivalentu o viac ako 0,5 µSv/h.

(2) pracoviská, na ktorých sa vykonávajú činnosti, ktoré vedú k produkcii rezíduí, ktoré obsahujú prírodné rádionuklidy a môžu spôsobiť významné zvýšenie ožiarenia obyvateľstva, resp. pracovníkov

(3) Rádioaktívnym rezíduom sa rozumie rádioaktívna kontaminácia pretrvávajúca v životnom prostredí ako pozostatok ľudskej činnosti.

DVANÁSTA ČASŤ
Usmerňovanie ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením na pracoviskách

§ 73 
Pracoviská s rizikom ožiarenia  zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením

(1)Pracoviská  s rizikom ožiarenia zamestnancov zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením sú: 
f)	paluby lietadiel pri letoch vo výške  nad 8 km,
g)	bane, jaskyne, tunely a ďalšie pracoviská v podzemí
h)	pracoviská na ktorých sa čerpá, zhromažďuje, upravuje alebo bezprostredne využíva voda z podzemných zdrojov, najmä čerpacie stanice, kúpeľné zariadenia, zariadenia na stáčanie a úpravu vôd
i)	iné pracoviská na ktorých sa očakáva, že priemerná  objemová aktivita radónu prekračuje 1 000 Bq/m3
j)	pracoviská na ktorých sa vykonáva:
•	primárna úprava uhlia a jeho využívanie ako energetickej alebo metalurgickej suroviny vrátane spracovania vedľajších produktov a výroba stavebných materiálov z nich
•	ťažba, transport produktovodmi a spracovanie ropy a plynu 
•	spracovanie fosfátových surovín
•	výroba pigmentov na báze minerálov titánu
•	výroba materiálov na báze minerálov zirkónu
•	spracovanie surovín obsahujúcich aj vzácne zeminy
•	metalurgická výroba kovov 
•	výroba, spracovanie a použitie materiálov s obsahom tória a uránu
•	nakladanie s materiálmi (NORM), pri ktorých bolo preukázané, že obsah prírodných rádionuklidov prevyšuje uvoľňovacie úrovne alebo zvyšuje príkon dávkového ekvivalentu o viac ako 0,5 µSv/h.
•	činnosť, ktorá vedie k produkcii rezíduí s  obsahom prírodných rádionuklidov, ktoré  môžu spôsobiť významné zvýšenie ožiarenia obyvateľstva, resp. pracovníkov; rádioaktívnym rezíduom sa rozumie rádioaktívna kontaminácia pretrvávajúca v životnom prostredí ako dôsledok ľudskej činnosti.

(2) Úrad môže nariadiť vykonanie zisťovacieho monitorovania radiačnej situácie na účely posúdenia, či je na pracovisku riziko ožiarenia zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením aj na  iných pracoviskách, ak má dôvody predpokladať, že na pracovisku je riziko  ožiarenia zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením alebo ak je to vo verejnom záujme.

§ 74
 Radiačná ochrana na pracoviskách pri zvýšenom ožiarení pracovníkov prírodným ionizujúcim žiarením

(1)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosti na pracoviskách, na ktorých je riziko ožiarenia zamestnancov zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením je povinný, zabezpečiť monitorovanie radiačnej situácie,  ktorým preukáže úroveň ožiarenia zamestnancov. Meranie môže vykonať držiteľ povolenia na vykonávanie príslušnej činnosti dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany (oprávnená právnická alebo fyzická osoba).
(2)	Ak sa monitorovaním zistí, že na pracovisku sú prekročené smerné hodnoty   pre vykonanie opatrení  na obmedzenie ožiarenia zamestnancov prírodným ionizujúcim žiarením, je prevádzkovateľ povinný zabezpečiť vykonanie opatrení na obmedzenie ožiarenia zamestnancov a kontrolovať ich účinnosť.
(3)	 Ak ani po vykonaní  nápravných opatrení, ktoré zodpovedajú optimalizácii radiačnej ochrany, nie je možné znížiť ožiarenie  pracovníkov na týchto pracoviskách tak,  aby efektívna dávka týchto osôb za kalendárny rok  bola nižšia ako 6 mSv, sa radiačná ochrana zaisťuje v rozsahu a spôsobom, ktorý platí pre prácu v kontrolovanom pásme pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, a to najmä:
-	vymedzením pracoviska alebo jeho častí, kde môžu osoby vykonávajúce práce prekročiť tri desatiny limitov stanovených v § 32, jeho označením a zabezpečením proti vstupu nepovolaných osôb,
-	určením osôb, ktoré vo vyznačenom pásme môžu vykonávať práce, určením spôsobu a rozsahu a zabezpečením ich preukázateľného každoročného poučenia o radiačných rizikách na pracovisku,
-	určením odborne spôsobilej osoby (odborného zástupcu), ktorá bude odborne riadiť zabezpečenie radiačnej ochrany na pracovisku,
-	zabezpečením vstupných, periodických (s ročnou periodicitou), výstupných, prípadne následných a mimoriadnych preventívnych prehliadok pre osoby vykonávajúce práce na tomto pracovisku,
-	vypracovaním pokynov pre prácu na pracovisku, vrátane pokynov na jej bezpečné vykonávanie a ďalej pokynov pre vstup osôb na pracovisko,
-	určením ochranných pracovných pomôcok, ktorými budú vybavené osoby, ktoré na pracovisku vykonávajú práce,
-	vypracovaním monitorovacieho plánu a zabezpečením monitorovania na pracovisku   a monitorovania osobných dávok pracovníkov na týchto pracoviskách,
-	určením spôsobu nakladania s materiálmi kontaminovanými rádionuklidmi,
-	vedením dokumentácie pracoviska vrátane údajov o rozsahu a spôsobe zabezpečenia radiačnej ochrany, evidencie a oznamovania údajov o osobných dávkach Úradu.

(4)	Na  pracoviská, podľa odseku 3 sa  primerane vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia na zabezpečenie radiačnej ochrany pri činnostiach vedúcich k ožiareniu vrátane limitov ožiarenia pre pracovníkov.

(5)	Prevádzkovateľ pracoviska podľa odseku 3 je povinný oznámiť Úradu vykonávanie činnosti  so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením a požiadať o povolenie na vykonávanie činnosti so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením.

§ 75
Obmedzovanie ožiarenia na pracovisku s výskytom radónu v ovzduší

(1) Smerná hodnota na vykonanie opatrení na obmedzenie ožiarenia zamestnancov na pracovisku s výskytom radónu v ovzduší je objemová aktivita radónu na pracovisku 1000 Bq.m-3 v priemere za rok. 

(2) Na pracovisku preukázateľne využívanom len občas alebo s určitým režimom sa smerná hodnota podľa odseku 1 vzťahuje na priemernú hodnotu objemovej aktivity radónu počas pobytu osôb. 

(3) Hodnotenie individuálneho ožiarenia pracovníkov na pracovisku, na ktorom je prekročená smerná hodnota podľa odseku 1, sa zabezpečuje sústavným monitorovaním pracoviska vrátane sledovania a zaznamenávania pobytu pracovníkov na pracovisku; ak smerná hodnota je prekročená viac ako jedenapolkrát, hodnotenie ožiarenia pracovníkov sa vykonáva osobným monitorovaním. 

§ 76
Obmedzovanie ožiarenia na pracovisku s rizikom zvýšeného ožiarenia  prírodnými rádionuklidmi okrem radónu 

(1) Smerná hodnota na vykonanie opatrení na obmedzenie ožiarenia zamestnancov na pracovisku s rizikom zvýšeného ožiarenia prírodnými rádionuklidmi okrem radónu, je efektívna dávka zamestnanca počas vykonávania povolania 1 mSv za kalendárny  rok. Do efektívnej dávky počas výkonu povolania  sa nezapočítava priemerná dávka  z prírodného pozadia.

(2) Hodnotenie ožiarenia zamestnancov na pracovisku, na ktorom je prekročená smerná hodnota uvedená v odseku 1, sa zabezpečuje sústavným monitorovaním pracoviska vrátane sledovania a zaznamenávania pobytu zamestnancov na pracovisku;  ak je predpoklad, že efektívna dávka zamestnancov môže byť vyššia ako 6 mSv za kalendárny rok sa monitorovanie osobných dávok vykonáva individuálnym monitorovaním osobných dávok. 

§ 77
Obmedzovanie ožiarenia z kozmického žiarenia 

(1) Pre členov leteckých posádok, ktorí pracujú na palubách lietadiel vo výške nad 8 km je smernou hodnotou na vykonanie opatrení na obmedzenie ich ožiarenia z kozmického žiarenia efektívna dávka člena leteckej posádky alebo člena leteckého personálu počas letov 1 mSv za kalendárny rok. Ak môže byť táto hodnota prekročená, členovia leteckých posádok musia byť informovaní o veľkosti ožiarenia a zdravotnom riziku a hodnotí sa ožiarenie jednotlivých členov posádok. Na základe hodnotení sa pripravujú prípadne upravujú letové plány.

(2) Hodnotenie ožiarenia zamestnancov uvedených v odseku 1 na letových hladinách nad 8 km sa zabezpečuje využívaním počítačových programov. Pri výpočte sa zohľadňuje letová výška, zemepisná šírka, doba letu a aktuálna intenzita kozmického žiarenia na letovej hladine. Správnosť výpočtu sa najmenej raz za rok overuje priamym meraním príslušných dozimetrických veličín na jednotlivých letových trasách. 

(3) Hodnotenie ožiarenia zamestnancov uvedených v odseku 1 na letových hladinách nad 15 km sa zabezpečuje meraním príslušných dozimetrických veličín na palube lietadla počas letu.

(4) Prevádzkovateľ je povinný prijať vhodné opatrenia na hodnotenie ožiarenia zamestnancov, zohľadniť výsledky hodnotenia ožiarenia pri rozpise služieb/smien/letov s cieľom znižovania radiačnej záťaže, informovať zamestnancov o radiačných rizikách súvisiacich s ich prácou a vo vzťahu k ženám uplatniť ustanovenia § 32 .

(5) Ak osobná dávka zamestnancov uvedených v odseku 1 je vyššia ako 6 mSv za kalendárny rok prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť vstupné, periodické (s ročnou periodicitou), výstupné, prípadne následné a mimoriadne preventívne prehliadky, ďalej je povinný oznamovať Úradu údaje o monitorovaní, opatreniach na zabezpečenie radiačnej ochrany a  údaje o osobných dávkach týchto zamestnancov  do centrálneho registra. 

§ 78
Podmienky pre povoľovanie činností s rizikom ožiarenia obyvateľstva

 (1) Zabezpečovanie radiačnej ochrany obyvateľstva pri činnostiach vedúcich k ožiareniu za normálnych podmienok zahrňuje všetky opatrenia a sledovania na zisťovanie a elimináciu faktorov, ktoré v priebehu vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu môžu byť príčinou rizika ožiarenia populácie, ktoré z hľadiska radiačnej ochrany nemožno zanedbať.

(2) Posudzovanie zabezpečenia radiačnej ochrany pri činnostiach vedúcich k ožiareniu, pri ktorých riziko ožiarenia nemožno zanedbať sa v štádiu plánovania a schvaľovania vykonáva v súlade s požiadavkami platnej legislatívy v oblasti radiačnej ochrany a na základe miery rizika ožiarenia a to:
a)	schvaľovaním plánov zariadení, prevádzka ktorých zahŕňa riziko ožiarenia obyvateľstva a ich navrhovaného umiestnenia na dotknutom území z hľadiska radiačnej ochrany,
b)	povoľovaním len takých nových zariadení, ktoré sú vybavené zodpovedajúcou  ochranou pred ožiarením alebo rádioaktívnou kontamináciou, ktorá by mohla presiahnuť hranice zariadenia v prípade, že je to relevantné, s ohľadom na demografické, meteorologické, geologické, hydrologické a ekologické podmienky,
c)	preskúmaním a schvaľovaním plánov výpustí rádioaktívnych látok.

§ 79
Požiadavky na monitorovanie

Podrobnosti, periodicitu a náplň monitorovania zložiek životného prostredia  prostredia upraví Úrad.

TRINÁSTA ČASŤ 
POVINNOSTI PREVÁDZKOVATEĽA

§ 80
Povinnosti prevádzkovateľa

(1) Prevádzkovatelia pracovísk, na ktorých sa vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu sú povinní:
a)	dodržiavať základné princípy radiačnej ochrany, sústavne hodnotiť súlad vykonávaných činností s nimi, uplatňovať výsledky hodnotenia v praxi a zabezpečiť sústavný dozor nad dodržiavaním požiadaviek na radiačnú ochranu,
b)	postupovať v súlade so schválenou dokumentáciou, 
c)	označovať zdroje ionizujúceho žiarenia a viesť a uchovávať predpísanú dokumentáciu,
d)	sledovať, merať, hodnotiť, overovať a evidovať veličiny, parametre a skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany,
e)	oznámiť Úradu každú zmenu skutočností, na ktorých základe bolo povolenie vydané,
f)	zasielať doklady a oznamovať evidované údaje Úradu a do centrálneho registra zdrojov ionizujúceho žiarenia a centrálneho registra dávok,
g)	zabezpečiť monitorovanie v súlade s monitorovacím plánom schváleným pri vydaní povolenia a na požiadanie pracovníkov ožiarených pri práci ich informovať o výsledkoch monitorovania,
h)	overovať účinnosť technických zariadení určených na ochranu obyvateľstva a životného prostredia 
i)	bezodkladne oznámiť Úradu každé prekročenie limitov ožiarenia a každú mimoriadnu udalosť spôsobenú stratou kontroly nad zdrojom ionizujúceho žiarenia,
j)	dodržiavať požiadavky na bezpečnú prevádzku zdrojov ionizujúceho žiarenia a pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a osobitné požiadavky na jednotnosť a správnosť meraní a meradiel, pravidelne ich kalibrovať a overovať, či sú funkčné a správne používané
k)	činnosti vedúce k ožiareniu vykonávať len so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré sú označené predpísaným spôsobom a ktoré majú predpísanú dokumentáciu,
l)	umožniť vykonávanie činností so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a nakladanie s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi len osobám oprávneným podľa tohto zákona,
m)	obmedzovať produkciu inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov na nevyhnutnú mieru,
n)	viesť evidenciu inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov podľa druhov odpadov tak, aby bola zrejmá ich charakteristika pre bezpečné nakladanie s nimi,
o)	dodržiavať podmienky bezpečného nakladania s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi a pravidelne vyhodnocovať ich dodržiavanie, najmenej však raz za rok,
p)	odstrániť všetky zdroje ionizujúceho žiarenia a inštitucionálne rádioaktívne odpady z pracoviska a vykonať dekontamináciu pracovných plôch a priestorov, technologických a technických zariadení, v ktorých sa vykonávali činnosti s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, pred zrušením pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia (pred ukončením činnosti),
q)	poskytovať informácie o zabezpečení radiačnej ochrany, ktoré nie sú predmetom štátneho, služobného alebo obchodného tajomstva,
r)	uzavrieť zmluvu o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú iným osobám v súvislosti s vykonávanou činnosťou, na ktorú bolo vydané povolenie; toto poistenie musí trvať po celý čas platnosti povolenia,
s)	zabezpečiť príslušné odborné vzdelávanie pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a základnú a periodickú odbornú prípravu odborného zástupcu a  pracovníkov, ktorí riadia práce so zdrojmi ionizujúceho žiarenia (pracovníkov vykonávajúcich sústavný dohľad)
t)	poskytovať oprávneným lekárom a pracoviskám oprávnenej závodnej zdravotnej služby  údaje o osobných dávkach ožiarenia pracovníkov ožiarených pri práci a iné údaje potrebné na posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu, 
u)	zabezpečiť zdroje ionizujúceho žiarenia proti ich odcudzeniu.

(2) Držitelia povolení na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sú povinní dodržiavať povinnosti uvedené v odseku 1 písm. a) až f), písm. x a t) a podmienky určené v povolení.

(3) Monitorovanie podľa odseku 1 písm. h) je opakované meranie veličín, ktorými alebo pomocou ktorých sa kontroluje, sleduje a hodnotí ožiarenie osôb, a meranie rádioaktívnej kontaminácie pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.

(4) Pracovníci musia mať prístup k výsledkom ich osobného monitorovania, vrátane meraní, ktoré boli podkladom pre stanovenie osobných dávok, alebo k odhadu dávok na základe meraní na pracovisku.

(5) Prevádzkovateľ môže na zabezpečenie sústavného dohľadu nad radiačnou ochranou zriadiť špecializovaný samostatný útvar a vybaviť ho nevyhnutnými prostriedkami. V zariadeniach, v ktorých Úrad považuje zriadenie takéhoto špecializovaného útvaru radiačnej ochrany poskytujúceho špecifické poradenstvo pre toto zariadenie za nevyhnutné , musí byť v prípade, že sa jedná o vnútornú organizačnú jednotku tohoto zariadenia, tento útvar organizačne oddelený od výrobných a prevádzkových útvarov. Tento útvar môže byť spoločný pre niekoľko pracovísk.

(6) V prípade pohybu pracovníka v rámci EÚ poskytne Úrad
kompetentným orgánom, oprávneným lekárom, oprávneným závodným zdravotným službám, oprávneným dozimetrickým službám,kvalifikovaným expertom všetky relevantné údaje o predošlých dávkach pracovníka z dôvodu vykonania lekárskej prehliadky alebo zaradením do kategórie A podľa §31 a za účelom kontroly jeho ďalšieho ožiarenia.

§ 81
Zabezpečovanie kvality radiačnej ochrany

(1)	Na zabezpečovanie kvality radiačnej ochrany je prevádzkovateľ povinný utvoriť v rozsahu zodpovedajúcom závažnosti vykonávanej činnosti technické a organizačné podmienky.

(2)	Zabezpečovanie kvality jadrových zariadení a činností pre všetky etapy životnosti jadrového zariadenia upravuje osobitný predpis.
 
(3) Pred vykonávaním činnosti vedúcej k ožiareniu sa 
identifikujú výrobky, činnosti, vzťahy, systémy, oprávnenia, zodpovednosť  a spôsob riadenia a organizačného zabezpečenia, 
stanovujú a dokumentujú oprávnenia, zodpovednosť a vzájomné väzby osôb, ktoré riadia, vykonávajú, hodnotia a kontrolujú pracovné činnosti, ktoré ovplyvňujú kvalitu radiačnej ochrany, 
stanovujú a dokumentujú postupy pre jednotlivé pracovné činnosti, ktoré ovplyvňujú kvalitu radiačnej ochrany.

(4) Počas vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu sa 
a) vedie a uchováva dokumentácia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia v rozsahu uvedenom v § X tak, aby bola jednoznačne identifikovateľná, úplná a dostupná oprávneným osobám a aby sa predišlo jej strate, znehodnoteniu alebo neoprávnenému zaobchádzaniu s ňou, 
b) zabezpečuje jednoznačná identifikácia zdrojov ionizujúceho žiarenia, 
c) stanovuje postup kontroly zdrojov ionizujúceho žiarenia a kontroly vykonávaných prác so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.

§ 82
Parametre a skutočnosti dôležité 
z hľadiska radiačnej ochrany 

(1) Veličiny dôležité z  hľadiska radiačnej ochrany sú veličiny charakterizujúce polia ionizujúceho žiarenia, výskyt rádionuklidov na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a v jeho okolí a uvádzanie rádioaktívnych materiálov do životného prostredia. 

(2) Parametre dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sú 
a) charakteristika a vlastnosti zdrojov ionizujúceho žiarenia, 
b) charakteristika a vlastnosti obalov rádioaktívnych žiaričov, 
c) charakteristika a vlastnosti rádioaktívnych odpadov, 
d) charakteristika a ochranné (izolačné, tieniace a prípadne ventilačné) vlastnosti osobných ochranných pracovných prostriedkov na prácu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a ochranných pomôcok a zariadení (napr. manipulátorov, zásten, ochranných bariér), 
e) charakteristika a vlastnosti ďalších zariadení určených na bezprostredné činnosti so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktorých konštrukcia môže ovplyvniť úroveň radiačnej ochrany (napr. kvalita röntgenových filmov a vyvolávacích zariadení)

(3) Skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sú záznamy a iné doklady, ktoré tvoria dokumentáciu pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, záznamy a iné doklady, ktoré sú súčasťou evidencie rádioaktívnych odpadov a záznamy a iné doklady, ktoré sú súčasťou evidencie zdrojov ionizujúceho žiarenia u zdrojov ionizujúceho žiarenia podliehajúcich typovému schvaľovaniu napr. prehlásenie o zhode urobené výrobcom alebo dovozcom zariadenia, u rádioaktívnych žiaričov osvedčenie uzavretého žiariča, prípadne sprievodný list otvoreného žiariča
a)	výsledky monitorovani vrátane použitej metodiky, vrátane
a.	osobných dávok pracovníkov kategórie A
b.	veličín a parametrov charakterizujúcich pole ionizujúceho žiarenia  a výskyt rádionuklidov na pracovisku, v okolí pracoviska a výpusti do okolia pracoviska
b)	záznamy o informovaní pracovníkov o riziku ich práce
c)	zánamy o overovaní spôsobilosti pracovníkov pravidelnými skúškami
d)	doklady o záveroch preventívnych lekárskych prehliadok na overenie zdravotnej spôsobilosti pracovníkov kategórie A
e)	skutočnosti preukazujúce narušenie zásad radiačnej ochrany zistené v rámci sústavného dohľadu
f)	ďalšie údaje vedené v osobnom radiačnom preukaze

§ 83
Rozsah sledovania, merania, hodnotenia, overovania a evidencie veličín, parametrov a skutočností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany 

(1) Veličiny dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sa sledujú, merajú, hodnotia, overujú a evidujú v rozsahu stanovenom v programe zabezpečenia kvality a v programe monitorovania 

(2) Parametre dôležité z hľadiska radiačnej ochrany sú súčasťou evidencie zdrojov ionizujúceho žiarenia; sledujú sa, merajú, hodnotia, overujú a evidujú 
a)	pri výrobe, dovoze a distribúcii zdrojov ionizujúceho žiarenia v rozsahu potrebnom na posúdenie zhody so schváleným typom, 
b)	pri odbere zdrojov ionizujúceho žiarenia v rozsahu stanovenom pre preberaciu skúšku, 
c)	pri používaní zdrojov ionizujúceho žiarenia v rozsahu stanovenom pre skúšku dlhodobej stability  a pre skúšku prevádzkovej stálosti.

(3) Charakteristika a vlastnosti uzavretého rádioaktívneho žiariča a ich obalov sa evidujú v osvedčení uzavretého rádioaktívneho žiariča v rozsahu stanovenom v §. Charakteristika a vlastnosti otvoreného rádioaktívneho žiariča sa evidujú v sprievodnom liste otvoreného rádioaktívneho žiariča v rozsahu stanovenom v §  Osvedčenie uzavretého rádioaktívneho žiariča a sprievodný list otvoreného rádioaktívneho žiariča sú súčasťou evidencie zdrojov ionizujúceho žiarenia. 

(4) Parametre dôležité z hľadiska radiačnej ochrany podľa §  ods. písm. sú súčasťou evidencie rádioaktívnych odpadov; sledujú sa, merajú, hodnotia, overujú a evidujú počas celého nakladania s rádioaktívnymi odpadmi. Charakteristika a vlastnosti rádioaktívnych odpadov sa evidujú v sprievodnom liste rádioaktívnych odpadov v rozsahu uvedenom v §     a v bezpečnostných rozboroch v rozsahu uvedenom v §. 

(5) Parametre dôležité z hľadiska radiačnej ochrany podľa § ods. písm. sú súčasťou prevádzkového poriadku, sledujú sa, merajú, hodnotia, overujú a evidujú počas celého ich používania. 

(6) Parametre (charakteristika) a ochranné vlastnosti (izolačné, tieniace a prípadne ventilačné vlastnosti) osobných ochranných pracovných prostriedkov na prácu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a ochranných pomôcok a zariadení (napr. manipulátorov, zásten, ochranných bariér) musia vyhovovať požiadavkám na zabezpečenie radiačnej ochrany  stanoveným v slovenských technických normách. 

§ 84
Vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia 

(1) Skúšky zdrojov ionizujúceho žiarenia vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia na základe schválených metodík a skúšobných protokolov vypracovaných podľa prílohy č. 6. 
(2) Držiteľ povolenia podľa odseku 1 zasiela jedenkrát za rok úradu prehľad všetkých vykonaných skúšok, ktorý obsahuje 
a)	miesto a čas vykonania skúšok, 
b)	špecifikáciu skúšaných zariadení, 
c)	výsledky skúšok, 
d)	identifikačné údaje a v prípade právnickej osoby aj meno a priezvisko, rodné číslo a adresu trvalého pobytu osoby alebo osôb, ktoré skúšky vykonali.

§ 85
Preberacia skúška 

(1) Preberaciu skúšku zabezpečuje prevádzkovateľ pri odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia inému držiteľovi povolenia. 
(2) Preberaciu skúšku vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia. Skúšku tesnosti uzavretého rádioaktívneho žiariča, ktorá je súčasťou preberacej skúšky, vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok tesnosti uzavretých rádioaktívnych žiaričov. Preberacia skúška obsahuje, ak ide o 
a)	otvorený rádioaktívny žiarič, overenie údajov uvedených v jeho sprievodnom liste, ak je technicky možné, 
b)	uzavretý rádioaktívny žiarič, skúšku tesnosti a overenie údajov uvedených v jeho osvedčení, ak je technicky možné, 
c)	zariadenie, ktorého súčasťou je uzavretý rádioaktívny žiarič,
i)	overenie údajov uvedených v jeho osvedčení, ak je technicky možné; ak je uzavretý rádioaktívny žiarič pevnou súčasťou zariadenia, jeho výrobné číslo sa neoveruje, 
ii)	overenie jeho funkčnosti a kvality riadiacich, ovládacích, bezpečnostných, signalizačných a indikačných systémov, 
iii)	overenie jeho prevádzkových parametrov a vlastností podľa technickej dokumentácie vzhľadom na jeho účel použitia,
iv)	stanovenie dozimetrických veličín a presnosti týchto stanovení z hľadiska účelu použitia.
d) generátor ionizujúceho žiarenia a zariadenie, pri ktorého činnosti vznikajú rádionuklidy,
i)	overenie ich funkčnosti a kvality riadiacich, ovládacích, bezpečnostných, signalizačných, indikačných a zobrazovacích systémov, 
ii)	overenie ich prevádzkových parametrov a vlastností podľa technickej dokumentácie vzhľadom na ich účel použitia a súlad preverených charakteristík s požiadavkami platných STN*) pod čiaru napr. rad STN IEC 61223 Hodnotenie a prevádzkové skúšky...., STN EN 60601 a ďalšie)........
iii)	stanovenie dozimetrických veličín a presnosti týchto stanovení z hľadiska účelu použitia.

(3) Preberacia skúška sa vykonáva v rozsahu stanovenom STN alebo v rozsahu stanovenom pri typovej skúške výrobcom alebo dovozcom zariadenia. Držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia pri preberacej skúške určí rozsah a intervaly skúšok dlhodobej stability (§87) a skúšok prevádzkovej stálosti (§88). Intervaly skúšok dlhodobej stability a skúšok prevádzkovej stálosti uzavretých rádioaktívnych žiaričov nesmú byť dlhšie, ako sú uvedené v prílohe č. 7. 

(4) Výsledky preberacej skúšky zaznamenáva držiteľ povolenia podľa odseku …  v protokole, ktorý vyhotovuje v štyroch rovnopisoch. Dva rovnopisy odovzdá držiteľovi povolenia, ktorý zdroj ionizujúceho žiarenia preberá, a jeden rovnopis držiteľovi povolenia, ktorý zdroj ionizujúceho žiarenia odovzdáva. 

§ 86
Skúška dlhodobej stability 

(1) Skúšku dlhodobej stability zabezpečuje prevádzkovateľ v prípadoch uvedených v odseku 2 a 3. Vykonáva sa v rozsahu stanovenom pri typovom schvaľovaní, prípadne upresnenom pri preberacej skúške, spôsobom zodpovedajúcim STN a v intervaloch určených pri preberacej skúške. 
(2) Skúška dlhodobej stability zdrojov ionizujúceho žiarenia s výnimkou uzavretých rádioaktívnych žiaričov sa vykonáva 
a)	pri každom podozrení na nesprávnu funkciu zariadenia, ktorého súčasťou je zdroj ionizujúceho žiarenia, 
b)	po údržbe alebo oprave zariadenia, ktorého súčasťou je zdroj ionizujúceho žiarenia, a po údržbe alebo oprave zdroja ionizujúceho žiarenia, ktorá by mohla ovplyvniť vlastnosti alebo parametre overované skúškou dlhodobej stability, 
c)	ak výsledky skúšky prevádzkovej stálosti signalizujú, že vlastnosti a parametre nezodpovedajú technickej dokumentácii zdroja ionizujúceho žiarenia.

(3) Skúška dlhodobej stability uzavretých rádioaktívnych žiaričov sa vykonáva 
a) pri podozrení na netesnosť, 
b) pri odovzdaní uzavretého rádioaktívneho žiariča inému držiteľovi povolenia.

(4) Skúšku dlhodobej stability vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia. Skúšku tesnosti uzavretého rádioaktívneho žiariča, ktorá je súčasťou skúšky dlhodobej stability, vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok tesnosti uzavretých rádioaktívnych žiaričov. 

(5) Tesnosť uzavretých rádioaktívnych žiaričov sa overuje priamym meraním rádioaktívnej kontaminácie alebo meraním testovacích médií. Rádioaktívny žiarič sa považuje za uzavretý, ak pri overení tesnosti nebolo zistené prekročenie rádioaktivity testovacieho média, a to 
a) 200 Bq pri skúškach vykonaných oterom priamo na rádioaktívnom žiariči alebo jeho ponorením do kvapaliny, 
b) 20 Bq pri skúškach vykonaných oterom na náhradnej skúšanej ploche, 
c) 200 Bq za dvanásť hodín pri emanačných skúškach.

(6) Pri stonásobnom a vyššom prekročení hodnôt uvedených v odseku 5 držiteľ povolenia podľa odseku 1 zabezpečí rádioaktívny žiarič tak, aby nedochádzalo k šíreniu rádioaktívnej kontaminácie. 

(7) Výsledky skúšky dlhodobej stability zaznamenáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia v protokole. Protokol vyhotovuje v troch rovnopisoch, z ktorých dva odovzdá držiteľovi povolenia podľa odseku 1. 

(8) Skúška dlhodobej stability sa nevzťahuje na otvorené rádioaktívne žiariče, technologické celky jadrových zariadení ani na rádioaktívny odpad a ...

§ 87
Skúška prevádzkovej stálosti 

(1) Skúšku prevádzkovej stálosti zabezpečuje prevádzkovateľ. Vykonáva sa v rozsahu a intervaloch určených pri preberacej skúške a to vždy po údržbe alebo oprave zdroja ionizujúceho žiarenia, ktorá by mohla ovplyvniť skúšanú vlastnosť alebo parameter. 

(2) Skúšku prevádzkovej stálosti vykonáva držiteľ povolenia podľa odseku 1 sám alebo ak nie je na takúto činnosť technicky vybavený, môže ju vykonávať aj držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia. 

(3) Skúška prevádzkovej stálosti uzavretých rádioaktívnych žiaričov sa vykonáva oterom povrchu častí zariadení, ktoré prichádzajú do styku s uzavretým rádioaktívnym žiaričom 

(4) Výsledky skúšky prevádzkovej stálosti zaznamenáva prevádzkovateľ v protokole. Ak skúšku prevádzkovej stálosti vykonal držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia, protokol vyhotoví v dvoch rovnopisoch, z ktorých jeden odovzdá prevádzkovateľovi. 

§ 88
Osvedčenie uzavretého rádioaktívneho žiariča

(1) Osvedčením uzavretého rádioaktívneho žiariča sa preukazuje jeho trieda odolnosti a ďalšie jeho vlastnosti overené v rámci typového schvaľovania. 

(2) Osvedčenie uzavretého rádioaktívneho žiariča obsahuje, ak nie je ďalej ustanovené inak
a)	identifikačné číslo osvedčenia,
b)	výrobné číslo uzavretého rádioaktívneho žiariča, 
c)	údaje o druhu rádionuklidu, 
d)	údaje o aktivite uzavretého rádioaktívneho žiariča a dátum jej merania, údaj o najväčšom obsahu základného rádionuklidu resp. údaj o kermovej výdatnosti vo vzduchu v Gy.m-2.s-1 s uvedením dátumu, na ktorý sa vzťahuje, 
e)	údaje o chemickej a fyzikálnej forme rádionuklidu a jeho nosiča, 
f)	údaje o rozmeroch uzavretého rádioaktívneho žiariča, 
g)	údaje o spôsobe zabezpečenia uzavretosti rádioaktívneho žiariča alebo údaje o jeho ochrannom obale (materiál, hrúbka), 
h)	stupeň odolnosti uzavretého rádioaktívneho žiariča daného typu, 
i)	prehľad výsledkov vykonaných skúšok, 
j)	odporúčaný čas používania uzavretého rádioaktívneho žiariča a ďalšie podklady na plánovité overovanie jeho tesnosti, 
k)	čas platnosti osvedčenia, 
l)	dátum vystavenia osvedčenia,
m)	názov (obchodné meno) alebo meno a priezvisko osoby, ktorá osvedčenie vystavila, jej identifikačné číslo a meno, funkciu a podpis oprávnenej osoby.

(3) Ak uzavreté rádioaktívne žiariče nemôžu byť z technických dôvodov označené značkou a výrobným číslom, v osvedčení sa tieto údaje neuvádzajú. 

§ 89
Sprievodný list otvoreného rádioaktívneho žiariča

(1) Sprievodným listom otvoreného rádioaktívneho žiariča sa preukazujú veličiny, parametre a vlastnosti otvoreného rádioaktívneho žiariča. 

(2) Sprievodný list otvoreného rádioaktívneho žiariča obsahuje 
a)	identifikačné číslo sprievodného listu, 
b)	údaje o druhu rádionuklidu, 
c)	údaje o chemickej a fyzikálnej forme rádionuklidu a jeho nosiča, 
d)	dátum vystavenia sprievodného listu, 
e)	názov (obchodné meno) alebo meno a priezvisko osoby, ktorá sprievodný list vystavila, jej identifikačné číslo a meno, funkciu a podpis oprávnenej osoby.

§ 90
Dokumentácia pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, uchovávanie a oznamovanie evidovaných údajov 

Dokumentáciu pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia tvoria: 
a)	doklady o zdravotnej spôsobilosti pracovníkov kategórie A, 
b)	doklady o skúškach odbornej spôsobilosti a záznamy o overení odborných vedomostí pracovníkov ožiarených pri práci so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
c)	záznamy o overení odborných vedomostí pracovníkov ožiarených pri práci a o vykonaných poučeniach o zásadách bezpečného správania v kontrolovanom pásme, 
d)	monitorovací plán, 
e)	výsledky monitorovania, 
f)	záznamy o úrovni ožiarenia pracovníkov kategórie A, 
g)	doklady o overení meracích prístrojov uvedených v monitorovacom pláne, 
h)	havarijný plán , 
i)	prevádzkové záznamy pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, 
j)	záznamy o prešetrovaní prípadov zvýšeného ožiarenia pracovníkov so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a záznamy o vyhodnotení radiačnej nehody a radiačnej havárie,
k)	správy o radiačnej nehode,
l)	bezpečnostné rozbory, 
m)	program zabezpečenia kvality radiačnej ochrany, 
n)	kniha údržby a opráv, 
o)	kniha návštev v kontrolovanom pásme, v ktorej sa evidujú údaje o osobách, na ktoré sa nevzťahuje zákaz vstupu do kontrolovaného pásma s výnimkou údajov o osobách, ktorým sa poskytuje zdravotná starostlivosť, a to
1. identifikačné údaje, dôvod, dátum a dĺžka pobytu v kontrolovanom  pásme, 
2. veľkosť prijatých osobných dávok, 
3. údaj o poučení a informovaní osôb o veľkosti prijatých osobných dávok,
p) všeobecne záväzné právne predpisy upravujúce oblasť radiačnej ochrany, 
r) pravidlá a pokyny na zabezpečenie radiačnej ochrany, 
s) prevádzkový poriadok, 
t) projektová dokumentácia pracoviska, 
u) povolenia na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu a rozhodnutia orgánov verejného zdravotníctva vydané v rámci výkonu štátneho zdravotného dozoru.

Zásahy

§ 91

(1)	Zásahy sa vykonávajú pri hrozbe vzniku  alebo pri vzniku radiačných nehôd alebo radiačných havárií a  pri pretrvávajúcom ožiarení, ktoré je  neskorým dôsledkom radiačných havárií alebo dôsledkom činností vedúcich k ožiareniu alebo iných činností vykonávaných v minulosti. 

§ 92
Základné princípy pre vykonávanie zásahov

(1)	Zásah sa má vykonať len vtedy, ak zníženie zdravotnej ujmy, ktoré sa dosiahne jeho vykonaním je dostatočné na odôvodnenie škôd a nákladov, vrátane sociálnych nákladov, spojených s jeho vykonaním.

(2)	Spôsob vykonania, rozsah a trvanie zásahu musia byť optimalizované  tak,  aby rozdiel medzi prínosom dosiahnutým znížením zdravotnej ujmy a nákladmi a škodami spôsobenými vykonaním zásahu bol čo najväčší.

(3)	Ustanovené limity ožiarenia sa na zásahy nevzťahujú.
 
§ 93
Vykonávanie zásahov v prípade radiačného ohrozenia

 (1) Pri vzniku mimoriadnej radiačnej udalosti (nehody alebo havárie) sa zásahy  uskutočňujú:
a)	neodkladnými opatreniami, ktorými sú napríklad ukrytie, jódová profylaxia, zákaz konzumácie čerstvej potravy, zákaz používania vody, ustajnenie zvierat, evakuácia a
b)	následnými opatreniami, ktorými sú napríklad dočasné presídlenie, trvalé presídlenie, regulácia konzumácie rádioaktívne kontaminovaných potravín a vody, regulácia používania rádioaktívne kontaminovaných krmovín. dekontaminácia územia, odstránenie rezíduí alebo zamedzenie ich šírenia.

(2) Zásah je nevyhnutné prispôsobiť situácii a vykonať vo vzťahu k:
a)	zdroju ionizujúceho žiarenia s cieľom zredukovať priame ožiarenie alebo zabrániť emisii rádionuklidov
b)	životnému prostrediu, s cieľom znížiť transfer rádioaktívnych látok k  jednotlivcom z obyvateľstva
c)	jednotlivcom z obyvateľstva, s cieľom znížiť ich ožiarenie a v prípade potreby zabezpečiť ich liečbu.

(3) Zásah sa vykonáva takmer v každom prípade, ak očakávaná dávka ktoréhokoľvek jednotlivca je na úrovni, ktorá môže spôsobiť vážne poškodenie zdravia. Hodnoty zásahových úrovní očakávaných dávok  pre akútne ožiarenie sú uvedené v tabuľke 1 Prílohy 10. 

(4) Vykonanie zásahu sa musí zvážiť, ak sú prekročené zásahové úrovne alebo odvodené zásahové úrovne. Zásahové úrovne sa udávajú v odvrátiteľnej efektívnej dávke alebo odvrátiteľnej ekvivalentnej dávke. Odvodené zásahové úrovne sa udávajú spravidla v priamo merateľných veličinách, pri prekročení ktorých sa predpokladá prekročenie zásahovej úrovne. 

(5) Smerné hodnoty zásahových úrovní sú uvedené v tabuľkách 3 a 4 Prílohy 10.  Pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu alebo zdroje ionizujúceho žiarenia, s ktorými je spojené riziko vzniku radiačnej nehody a radiačnej havárie sa na základe špecifických podmienok stanovujú zásahové úrovne na základe optimalizácie radiačnej ochrany. Optimalizované zásahové úrovne sú spravidla v intervale smerných hodnôt zásahových úrovní. Ak je odvrátiteľná dávka nižšia ako dolná hranica intervalu smerných hodnôt zásahových úrovní sa vykonáva zásah len výnimočne, v prípadoch keď ho možno vykonať jednoduchými opatreniami, spravidla pre (malú) skupinu obyvateľov. Ak je odvrátiteľná dávka vyššia ako horná hranica intervalu smerných hodnôt zásahových úrovní sa zásah nevykonáva len vo výnimočných prípadoch. 

(6) Pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu alebo zdroje ionizujúceho žiarenia a jednotlivé havarijné situácie sa stanovujú optimalizované  zásahové úrovne  na základe špecifických údajov charakterizujúcich osídlenie, infraštruktúru v okolí zdroja ionizujúceho žiarenia a ďalšie lokálne podmienky, ktoré ovplyvňujú očakávané kolektívne efektívne dávky a predovšetkým uskutočniteľnosť vykonania zásahu, napríklad:
a)	prítomnosť špecifických skupín obyvateľstva, (nemocnice, domovy dôchodcov a opatrovateľských služieb, väznice),
b)	dopravná situácia, infraštruktúra,
c)	hustota obyvateľstva,
d)	blízkosť veľkej sídelnej jednotky.

(7) Optimalizované zásahové úrovne pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu alebo zdroje ionizujúceho žiarenia a jednotlivé havarijné situácie sa uvádzajú v havarijných plánoch. Vybrané odporúčané obecné optimalizované hodnoty zásahových úrovní sú uvedené v tabuľke 3 Prílohy 10.

(8) Pri rozhodovaní o prijatí ochranných opatrení pri vzniku radiačného ohrozenia je potrebné predovšetkým zvážiť skutočnosť, či sa aktuálna situácia nelíši od podmienok uplatnených pri stanovení zásahových úrovní. Pri súčasnom výskyte radiačnej nehody alebo radiačnej havárie a inej udalosti (napr. únik chemických škodlivín, živelná pohroma) je potrebné zvážiť prínos a účinnosť zavedenia opatrenia vo vzťahu k škodám spôsobených inými haváriami alebo pohromami.

§ 94
Vykonávanie zásahov pri pretrvávajúcom ožiarení

(1)	Pretrvávajúce ožiarenie sa reguluje v tých prípadoch, keď by bez zmeny stavu, v dôsledku dlhodobého ožiarenia mohlo prísť k významnému zvýšeniu zdravotnej újmy a to priamym ožiarením alebo nepriamo kontaminovaným ovzduším, kontaminovanou vodou alebo kontaminovanými zložkami potravinového reťazca.
(2) Ak sa zistí, že následkom radiačných havárií alebo minulých činností vedúcich k ožiareniu alebo iných činností sú jednotlivci z obyvateľov pretrvávajúco vystavení pôsobeniu ionizujúceho žiarenia, tak sa primerane k súvisiacemu riziku ožiarenia zabezpečí:
a)	vymedzenie a označenie predmetného územia,
b)	monitorovanie radiačnej záťaže,
c)	realizácia vhodných opatrení s ohľadom na konkrétnu situáciu.

§ 95
Zásahové úrovne pre pretrvávajúce ožiarenie

(1) Pri pretrvávajúcom ožiarení sa zásah  vykonáva takmer v každom prípade, ak príkon absorbovanej dávky v orgáne alebo tkanive je na úrovni, ktorá môže spôsobiť vážnu zdravotnú ujmu. Hodnoty zásahových úrovní pre príkony absorbovanej dávky pre  chronické ožiarenie sú uvedené v tabuľke 2 Prílohy 10. 

(2) Ak nie je určené inak, vykonanie zásahu sa musí zvážiť, ak odvrátiteľná dávka  je v rozpätí smerných hodnôt 5 – 10 mSv pre priemernú efektívnu dávku jednotlivca z kritickej skupiny za 1 kalendárny rok. Ak je odvrátiteľná efektívna dávka väčšia ako 5 mSv za rok, sa realizácia zásahu  posudzuje v súlade s princípom optimalizácie s ohľadom na jeho rozsah, uskutočniteľnosť, náklady a jeho prípadné dôsledky. Ak je odvrátiteľná efektívna dávka väčšia ako 10 mSv za rok, sa zásah takmer vždy uskutoční. 

§ 96 
Ožiarenie osôb vykonávajúcich zásahy

(1) Záchranné práce pri radiačných nehodách alebo radiačných haváriách, ktoré sú priamo spojené so záchranou ľudských životov, významných materiálnych alebo kultúrnych hodnôt alebo so zabránením rozvoja radiačnej havárie s možnými závažnými spoločenskými a hospodárskymi dôsledkami, sa plánujú a vykonávajú tak, aby osoby vykonávajúce takéto činnosti počas celého výkonu prác nedostali kumulovanú efektívnu dávku väčšiu ako 500 mSv a kumulovanú ekvivalentnú dávku v koži väčšiu ako 5000 mSv. Tieto činnosti môžu vykonávať iba dobrovoľníci, ktorí boli informovaní o riziku spojenom s vykonaním týchto prác.

(2) Ostatné záchranné a lokalizačné práce pri radiačnej nehode alebo radiačnej havárii sa plánujú a vykonávajú tak, aby u osôb, ktoré ich vykonávajú, kumulovaná efektívna dávka z týchto činností nebola vyššia ako 100 mSv a kumulované ekvivalentné dávky neboli vyššie ako dvojnásobok príslušného ročného limitu pre pracovníkov ožiarených pri práci.

(3) Likvidačné práce po radiačnej nehode alebo havárii a činnosti spojené so zásahmi pri pretrvávajúcom ožiarení sa plánujú a vykonávajú tak, aby ožiarenie osôb, ktoré ich vykonávajú nebolo vyššie ako limity ožiarenia pre pracovníkov ožiarených pri práci. 

(4)	Osoby podieľajúce sa na záchranných, lokalizačných a likvidačných prácach musia byť o rizikách spojených so zásahom preukázateľne oboznámené.

(5) Osoby zúčastňujúce sa na vykonávaní záchranných, lokalizačných a likvidačných prác musia mať zabezpečené primerané monitorovanie individuálnych osobných dávok, lekársky dohľad a musia byť primerane vybavené ochrannými pracovnými prostriedkami.

§ 97
 Požiadavky a podmienky na reguláciu spotreby rádioaktívne kontaminovaných potravín a krmovín v prípade radiačnej havárie

(1)	Najvyššie prípustné hodnoty rádioaktívnej kontaminácie potravín a krmiva po jadrovej alebo radiačnej havárií a požiadavky reguláciu spotreby sú stanovené v nariadeniach komisie Európskych spoločenstiev. x)  Hodnoty prípustnej kontaminácie sú uvedené v tabuľkách 5 a 6 Prílohy 10.
(2)	Podmienky a pravidlá pre import poľnohospodárskych produktov pochádzajúcich z tretích krajín po havárii v Černobyle sú stanovené v nariadeniach Komisie európskych spoločenstiev. x1)

x)	Nariadenie rady (EURATOM) č. 3594/87, Nariadenie rady (EURATOM) č. 2218/89, Nariadenie rady (EURATOM) č. 770/90, Nariadenie rady (EURATOM) č. 994/89, Nariadenie rady (EURATOM) č. 2219/89, 

x1)	Nariadenie rady (EEC) č. 737/90, Nariadenie rady (EC) č. 616/2000, Nariadenie rady (EC) č. 1609/2000, Nariadenie rady (EC) č. 1661/99,  Nariadenie rady (EC) č. 1621/2001

§ 98
Požiadavky na havarijný plán
	
(1)	Havarijný plán pre prípad radiačnej nehody a havárie musí obsahovať 
a) rozbor možných radiačných nehôd a radiačných havárií na pracovisku, 
b) odhad dôsledkov radiačných nehôd a radiačných havárií vrátane šírenia rádioaktívnych látok v priestore a v čase a  potenciálneho ožiarenia pre predpokladané havarijné scenáre, ak činnosť vedúca k ožiareniu môže mať za následok únik rádioaktívnych látok,
c) zásahové úrovne a odvodené zásahové úrovne,
d) referenčné úrovne pre plánovanie ožiarenia osôb, ktoré budú vykonávať záchranné, lokalizačné a likvidačné práce a  opatrenia na obmedzenie  a reguláciu ožiarenia týchto osôb a ostatných zamestnancov,
e) spôsob vyrozumenia a varovania osôb nachádzajúcich sa na pracovisku a obyvateľstva v okolí pracoviska, 
f) materiálno-technické vybavenie na zamedzenie ďalšieho rozvoja radiačnej nehody a radiačnej havárie, na obmedzenie následkov radiačnej nehody a radiačnej havárie 
g) návrhy opatrení a na ochranu zamestnancov a obyvateľov nachádzajúcich sa v okolí pracoviska vrátane kritérií na ich odvolanie, 
h) zabezpečenie monitorovania radiačnej situácie  na pracovisku a v jeho okolí, 
i) zabezpečenie monitorovania osôb, ktoré vykonávajú záchranné, lokalizačné a likvidačné práce, 
j) frekvenciu plánovaných havarijných cvičení a zabezpečenie školenia zamestnancov o havarijnom pláne, 
k) zoznam orgánov a organizácií, ktoré zabezpečujú záchranné, lokalizačné a likvidačné práce s uvedením ich telefónnych čísel a telefónne číslo príslušného orgánu štátneho zdravotného dozoru a ďalších relevantných orgánov a spôsob ich vyrozumenia, 
l) spôsob dokumentovania priebehu radiačnej nehody a radiačnej havárie a podkladov potrebných na zhodnotenie dôsledkov mimoriadnej udalosti, 
m) situačný plán pracoviska a jeho okolia,
n) plán zdravotného zabezpečenia zamestnancov.

(2) Plán zdravotného zabezpečenia zamestnancov musí obsahovať:
a) zásady poskytovania prvej pomoci, 
b) zoznam profylaktík, antidót a návody na ich používanie, 
c) zásady dekontaminácie osôb a odstraňovania rádioaktívnych odpadov, 
d) zoznam zdravotníckych zariadení, ktoré poskytujú rýchlu zdravotnú pomoc s uvedením ich adries a telefónnych čísel, 
e) spôsob zabezpečenia odvozu ožiarených a rádioaktívne kontaminovaných osôb do zdravotníckeho zariadenia.

(3) Plán zdravotníckych opatrení obsahuje:
a) metodické postupy na poskytovanie prvej pomoci, zdravotnej starostlivosti a metodické postupy odberu vzoriek biologických materiálov na hodnotenie závažnosti vnútornej rádioaktívnej kontaminácie, 
b) organizáciu a zásady poskytovania zdravotnej starostlivosti s uvedením adries a telefónnych čísel zdravotníckych zariadení, ktoré zdravotnú starostlivosť poskytujú, 
c) spôsob prípravy  a vybavenie závodného zdravotného strediska na poskytovanie zdravotnej starostlivosti vrátane jeho materiálno-technického vybavenia, 
d) zoznam profylaktík, antidót a návody na ich používanie, 
e) zásady hodnotenia rádioaktívnej kontaminácie zamestnancov a ďalších osôb na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti, 
f) spôsob zabezpečenia odvozu ožiarených a rádioaktívne kontaminovaných osôb, 
g) pokyny na spoluprácu zamestnancov so zdravotníckymi pracovníkmi, 
h) zásady a metodické postupy dekontaminácie osôb s uvedením miesta dekontaminácie, 
i) spôsob zabezpečenia ochrany zamestnancov zdravotníckeho zariadenia, pacientov a ostatných osôb nachádzajúcich sa v zdravotníckom zariadení pred rádioaktívnou kontamináciou, 
j) spôsob vedenia dokumentácie o postihnutých osobách vrátane údajov o ich prijatých dávkach a o rádioaktívnej kontaminácii, 
k) spôsob zabezpečenia radiačnej ochrany personálu zdravotníckych zariadení, na ktorých budú poskytovať zdravotnícku starostlivosť rádioaktívne kontaminovaným osobám vrátane  monitorovania pracoviska a osobných dávok zdravotníckych pracovníkov. 

§ 99
Účinnosť

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom …….