Návrh 
na zriadenie Rady vlády SR pre rodovú rovnosť

Úvod
Rodová rovnosť je integrálnou súčasťou ľudských práv v demokratickej spoločnosti. Slovenská republika má upravenú legislatívu na štandardnej európskej úrovni. V Slovenskej republike  platný právny poriadok obsahuje princíp rovnosti a zákaz diskriminácie okrem iných dôvodov aj z dôvodu pohlavia. Ústava SR zakotvuje generálnu ochranu pred diskrimináciou v článku 12 odseku 2.  
Relevantné ustanovenia o rovnosti a  nediskriminácií možno nájsť vo viacerých zákonoch. Ide o niekoľko zákonov so špeciálnou úpravou zásady nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania, ktorá je záväzná pre oblasť spoločenských vzťahov upravenú Zákonníkom práce, zákonom o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov, zákonom o štátnej službe a ďalšími. 
Zákon o rovnakom zaobchádzaní a  o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) komplexným spôsobom upravuje uplatňovanie zásady  rovnakého zaobchádzania a ustanovuje právne prostriedky ochrany v prípadoch porušenia princípu rovnakého zaobchádzania. Antidiskriminačný zákon ustanovuje všeobecný rámec rovnakého zaobchádzania v jednotlivých oblastiach spoločenských vzťahov vrátane zamestnania a zárobkovej činnosti.
Významným prameňom práva v oblasti ochrany pred diskrimináciou sú aj medzinárodné zmluvy, ktoré Slovenská republika ratifikovala, alebo do ktorých sukcedovala.  Organizácia Spojených národov prijala  Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien v roku 1979 patriaci k základným ľudskoprávnym dohovorom, ktorý sa špecificky vzťahuje k otázkam diskriminácie žien. Všeobecný  zákaz diskriminácie (vrátane diskriminácie žien) zakotvil napríklad Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach. Na pôde Rady Európy bol v roku 1950 prijatý Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Osobitnú kategóriu medzinárodnoprávnych záväzkov Slovenskej republiky predstavujú záväzky voči Európskej únii.
Napriek významnému pokroku, ktorý sa dosiahol v oblasti rovnosti žien a mužov stále existujú nerovnosti medzi ženami a  mužmi na trhu práce (miera zamestnanosti a nezamestnanosti, rodová vertikálna a horizontálna segregácia odvetví a povolaní, odmeňovanie), vo vzdelávaní (rodové stereotypy), v mocenských a rozhodovacích pozíciách, v rodine. 
 Európska únia kladie veľký dôraz na vytvorenie prostredia, ktoré umožní skutočné realizovanie ľudských práv všetkými bez ohľadu na to, či je to muž alebo žena. Pre skutočnú „de facto“ rodovú rovnosť preto nestačí mať iba vyhovujúcu legislatívu, musia byť vytvorené podmienky, aby všetci občania mali príležitosť svoje práva uskutočňovať.
Rodová rovnosť znamená, že odlišné správanie, ašpirácie a potreby žien a mužov sú zohľadňované, hodnotené a preferované rovnako. Cieľom dosahovania rovnosti rodov vo všetkých oblastiach života nie je ich úplná nivelizácia, ale odstránenie neopodstatnených nerovností, ktoré priamo vyplývajú z príslušnosti k istému rodu.  

Oba rody, mužský a ženský, je potrebné chápať ako rovnocenné a rovnako dôležité pre prežitie, fungovanie a pozitívny rozvoj spoločnosti.  V konečnom dôsledku realizovanie rodovej rovnosti prispieva k demokratizácii spoločnosti, kde podiel práce žien na spoločenskom rozvoji je nielen formálne či deklaratívne uznávaný, ale kde je ženám reálne priznané právo legitímne, slobodne a rovnako participovať na tomto rozvoji, usmerňovať ho a rovnakým dielom (ako muži) užívať jeho výsledky. Preto skutočné realizovanie rodovej rovnosti vedie k narúšaniu stereotypov v myslení a konaní občanov v smere rodovo vyrovnanej spoločnosti charakterizovanej vyšším stupňom demokracie.
Slovenská republika ako jeden z členských krajín Európskej únie sa zaviazala k rešpektovaniu princípu rovnosti príležitostí žien a mužov pri tvorbe všetkých politík. Rodovo neutrálna politika sa ľahko stáva „rodovo slepou“ práve tým, že nerešpektuje rozdiely podmienok, ktoré majú ženy a muži pri realizovaní svojich práv daných platnou legislatívou. V rámci implementovania smerníc, odporúčaní a ďalších rozhodnutí Európskej únie sa rodový pohľad stáva nevyhnutnou súčasťou prijímaných politík a rozhodnutí. Už pri tvorbe a prijímaní zákonov bude potrebné analyzovať ich dosah na rodové pomery v danej oblasti tak, aby sa dostatočne preskúmali potreby jednotlivých cieľových skupín. 

Organizačné zabezpečenie
Dôležitým realizačným dokumentom Európskej únie v oblasti  rovnosti príležitostí žien a mužov je Plán uplatňovania rodovej rovnosti na roky 2006 - 2010. Tento plán stavia na skúsenostiach získaných z rámcovej stratégie pre rovnosť žien a mužov pre obdobie 2001 - 2005. Opätovne sa v ňom potvrdzuje duálny prístup k rodovej rovnosti, ktorý je založený na rodovej integrácii (podporovanie rodovej rovnosti vo všetkých politických oblastiach a aktivitách) a na osobitných vyrovnávacích opatreniach. 
V záujme realizovania týchto procesov sú v krajinách EÚ vytvorené rôzne orgány a inštitúcie, ktoré majú dostatočné kompetencie na zabezpečenie problematiky rodovej rovnosti na všetkých úrovniach a vo všetkých oblastiach spoločenského života. 
Na Slovensku v súčasnosti existuje  v rámci organizačnej štruktúry Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ktorý však nemá medzirezortné kompetencie koordinácie problematiky rodovej rovnosti. Napriek tomu, že  na úrovni Národnej rady SR sa parciálne na problematiku žien zameriava  Výbor NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien, výbor ako iniciatívny a kontrolný orgán nemá vytvorené mechanizmy pre riešenie problematiky rodovej rovnosti nad rámec zákonodarného orgánu. Slovenské národné stredisko pre ľudské práva rieši individuálne sťažnosti obetí diskriminácie a poskytuje bezplatnú právnu pomoc. 
Z uvedeného vyplýva, že na úrovni vlády SR nie je v súčasnosti vytvorený orgán, ktorý by  koordinoval komplexnú tvorbu politiky vlády SR v oblasti rodovej rovnosti. Navrhované zriadenie rady vlády pre rodovú rovnosť vyplní existujúce vákuum, ktoré je predmetom otázok zo strany Európskej komisie. Dostatočné inštitucionálne zabezpečenie problematiky rodovej rovnosti bolo aj jedným z hodnotiacich kritérií pri uchádzaní sa Slovenskej republiky o sídlo Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť, pri ktorom sme neuspeli. Predložený návrh predstavuje model koordinačného, poradného a iniciatívneho orgánu vlády Slovenskej republiky pre uplatňovanie princípu rodovej rovnosti, ktorý  rešpektuje skúsenosti väčšiny členských krajín EÚ.  
Vláda SR sa v programovom vyhlásení zaviazala podporovať rovnoprávnosť žien a mužov ako dôležitý faktor rozvoja demokracie a realizácie ľudských práv tak, aby sa naplnili záväzky vyplývajúce z Lisabonskej stratégie, ako aj z medzinárodných zmlúv. S týmto cieľom vláda zabezpečí vytvorenie inštitucionálnych štruktúr pre uplatňovanie rodového hľadiska vo všetkých politikách a rozhodnutiach, ktoré sa prijímajú na všetkých úrovniach riadenia spoločnosti. Zriadenie Rady vlády pre rodovú rovnosť možno považovať za naplnenie uvedenej časti programového vyhlásenia vlády SR.
Úlohy sekretariátu Rady vlády SR pre rodovú rovnosť bude plniť odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  
V záujme zriadenia Rady vlády pre rodovú rovnosť je predkladaný na schválenie jej štatút, ktorý je súčasťou tohto materiálu.

		 
ŠTATÚT
Rady vlády Slovenskej republiky pre rodovú rovnosť  

Článok 1
Štatút Rady vlády Slovenskej republiky pre rodovú rovnosť (ďalej len "rada")  upravuje postavenie, pôsobnosť, úlohy, zloženie, zásady činnosti, výbory rady a organizačné a administratívne zabezpečenie činnosti rady.

Článok 2
Postavenie rady
(1)	Rada je poradným, koordinačným, konzultatívnym, odborným a iniciatívnym orgánom vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) pre problematiku rodovej rovnosti a uplatňovanie princípu rodovej rovnosti.  
(2)	Rada pôsobí v súlade s ústavným postavením a úlohami vlády. Vo svojej činnosti sa riadi Ústavou Slovenskej republiky, všeobecne záväznými právnymi predpismi,  uzneseniami vlády, programovým vyhlásením vlády, štatútom a vlastnými uzneseniami a závermi.
(3)	Činnosťou rady nie je dotknutá pôsobnosť a zodpovednosť ministerstiev ani ostatných ústredných orgánov štátnej správy pri plnení úloh súvisiacich s  politikou rodovej rovnosti. 

Článok 3
Úlohy rady
(1)	Rada pripravuje opatrenia smerujúce k zabezpečeniu koordinácie činností  ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v oblasti rodovej rovnosti a zabezpečuje synergické pôsobenie týchto aktivít z vecného a časového   hľadiska.
(2)	Rada pripravuje opatrenia smerujúce ku koordinácii aktivít spojených s vnútroštátnou implementáciou medzinárodnoprávnych záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z členstva v Organizácii Spojených národov, Európskej únii, Rade Európy a Medzinárodnej organizácie práce. Rada navrhuje vláde prijať na národnej úrovni adekvátne opatrenia  s cieľom plnenia úloh vyplývajúcich z medzinárodných záväzkov.  
(3)	Rada predkladá vláde, ministerstvám, ostatným ústredným orgánom štátnej správy, samosprávnym krajom organizáciám a inštitúciám podnety, návrhy a odporúčania v oblasti rodovej rovnosti. 
(4)	Rada prerokúva stanoviská expertného exekutívneho výboru (ďalej len „exekutívny výbor“) k všeobecne záväzným právnym predpisom, správam, informáciám a iným materiálom zohľadňujúcim rodový aspekt. 
(5)	Rada sa iniciatívne podieľa na príprave opatrení vlády k zabezpečeniu rodovej rovnosti a uplatňovaniu rodového hľadiska pri tvorbe politík vlády.  
(6)	Rada spolupracuje s Výborom Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a so Stálou komisiou pre rodovú rovnosť a rovnosť príležitostí Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie.
(7)	Rada pri plnení svojich úloh využíva poznatky a návrhy ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, odborné stanoviská expertov, akademických a výskumných inštitúcií, ktoré pri svojej práci môže zohľadniť.
(8)	Rada vo svojej činnosti prihliada na odporúčania odborných orgánov a inštitúcií Organizácie Spojených národov, Európskej únie, Rady Európy, Medzinárodnej organizácie práce  a využíva ich odborné poznatky. Rada spolupracuje s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť a s partnerskými národnými koordinačnými orgánmi v iných štátoch. 
(9)	Rada spolupracuje s miestnymi orgánmi štátnej správy, samosprávnymi krajmi, obcami, ostatnými inštitúciami a organizáciami a mimovládnymi organizáciami v oblasti rodovej rovnosti. 
(10)	Rada podporuje rozširovanie informácií o rodovej rovnosti vo vzťahu k rezortným inštitúciám a širokej verejnosti a presadzovanie všeobecnej úcty k hodnotám rovnosti, tolerancie a dôstojnosti.
(11)	Rada pripravuje, prerokúva a predkladá súhrnné správy o svojej činnosti a dosiahnutom pokroku v oblasti rodovej rovnosti vláde SR a vláda SR následne informuje NR SR.

Článok 4
Zloženie rady a členstvo v rade
(1)	Radu tvoria predseda, dvaja podpredsedovia, tajomník a  členovia.
(2)	Predsedu rady vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky. Predsedom rady je minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.
(3)	Podpredsedov rady vymenúva vláda SR. Prvým podpredsedom je podpredseda vlády Slovenskej republiky pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny, druhým podpredsedom je štátny tajomník MPSVR SR.
(4)	Predseda rady vymenúva a odvoláva  tajomníka a členov rady. 
(5)	Členmi rady sú: 
              a) šestnásť členov  za vládne inštitúcie
                 - štátny tajomník  Ministerstva školstva Slovenskej republiky, 
                 - štátny tajomník Ministerstva vnútra Slovenskej republiky,
                 - štátny tajomník Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky,
                 - štátny tajomník Ministerstva financií Slovenskej republiky,
                 - štátny tajomník Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, 
     - štátny tajomník Ministerstva kultúry Slovenskej republiky,
                 - štátny tajomník Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, 
                - štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky,
                - štátny tajomník Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky,
                - štátny tajomník Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky,
                - štátny tajomník Ministerstva obrany Slovenskej republiky, 
                - štátny tajomník Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky,
                - štátny tajomník Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky,
                - predsedníčka Štatistického úradu
                - splnomocnenkyňa vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity,
                - generálny riaditeľ Národného inšpektorátu práce
                         
             b) dvadsať zástupcov organizácií a inštitúcií, ktorí prijmú členstvo v rade na 
                  základe ich vyhlásenia:
                      -  predseda Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva,  
                         národnosti a postavenie žien,
-  predseda Stálej komisie pre rodovú rovnosť a rovnosť príležitostí Výboru  
   Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie,   
 -  prezident Konfederácie odborových zväzov Slovenskej republiky,
 -  predseda Komisie pre rovnosť príležitostí žien a mužov pri Konfederácii  
    odborových zväzov Slovenskej republiky,
 - prezident Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení,
                      - prezident Republikovej únie zamestnávateľov
 - generálny prokurátor Slovenskej republiky,
 - výkonný riaditeľ Slovenského národného strediska pre ľudské práva,
 - verejný ochranca  práv
 - osem predsedov samosprávnych krajov,
 -  predseda Združenia miest a obcí Slovenska
 - prezident Slovenskej rektorskej konferencie 
 - predseda Slovenskej akadémie vied

          c) traja zástupcovia mimovládneho sektora.

(4)	Predseda rady zverejní  ponuku členstva v rade pre expertov za mimovládne organizácie so zameraním na problematiku rodovej rovnosti. Po zohľadnení odborných znalostí a skúseností vymenuje troch expertov za členov rady.  
(5)	Člen rady je povinný zúčastňovať sa rokovaní rady. 
(6)	Členstvo v rade je čestnou funkciou. V mimoriadne odôvodnených prípadoch môže člen rady písomne poveriť účasťou svojho zástupcu. Písomné poverenie doručí člen rady tajomníkovi rady pred rokovaním rady.
(7)	Predseda vlády  Slovenskej republiky sa môže zúčastniť zasadnutia rady.

Článok 5
Zásady činnosti rady
(1)	Činnosť rady riadi a za jej činnosť vláde zodpovedá predseda rady. 
(2)	Zasadnutia rady zvoláva a vedie jej predseda, ktorý zároveň určuje program rokovania rady. Predsedu rady počas jeho neprítomnosti zastupuje podpredseda rady.
(3)	Činnosť rady sa riadi plánom práce, ktorý na príslušné obdobie schvaľuje rada.
(4)	Rada navrhuje plán použitia finančných prostriedkov na základe stanovených priorít.
(5)	Rada zasadá podľa potreby,  minimálne dvakrát ročne. 
(6)	Rada je uznášaniaschopná, ak je prítomná nadpolovičná väčšina jej  členov. 
(7)	Na prijatie záverov a uznesení je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných   členov rady. V prípade rovnosti hlasov je rozhodujúci hlas predsedu rady.
(8)	Návrh na prerokovanie príslušného dokumentu v rade môže podať vláda, ministerstvá , členovia rady ako aj exekutívny a konzultačný výbor. 
(9)	Rada sa na svojich rokovaniach zaoberá návrhmi a závermi z rokovaní  exekutívneho výboru  a konzultačného výboru.
(10)	Členovia rady majú právo zúčastniť sa zasadnutí výborov rady.
(11)	Rokovania rady sú neverejné, ak rada nerozhodne inak o účasti zástupcov masovokomunikačných prostriedkov rozhodne predseda.
(12)	Predseda rady navrhuje závery z rokovania rady, schvaľuje záznam z rokovania rady, ktorý bude sprístupnený verejnosti prostredníctvom webstránky a o záveroch rokovania informuje prostredníctvom tlačovej konferencie.
(13)	Vyhotovenie uznesení a záznamu z rokovania rady zabezpečuje tajomník rady.
(14)	O plnení uznesení rady informuje radu tajomník rady.
(15)	Rada môže podľa potreby a programu alebo na návrh člena rady prizývať na rokovanie ďalších expertov vzhľadom na program jej rokovania.  
(16)	Podrobnosti o spôsobe rokovania rady ustanovuje rokovací poriadok, ktorý schvaľuje rada.

Článok 6 
Exekutívny výbor
(1)	Exekutívny výbor je orgánom rady, ktorý bude zabezpečovať prípravu dokumentov na rokovanie rady a implementovať závery rady v jednotlivých rezortoch a organizáciách. Je zložený z expertov, ktorými sú štátni zamestnanci vymenovaní ministerstvami, ústrednými orgánmi štátnej správy, Úradom splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, Národným inšpektorátom práce, Inštitútom pre výskum práce a rodiny v počte jedného člena.    
(2)	Členstvo expertov v exekutívnom výbore je viazané na ich poverenie príslušným ministrom, štatutárnym zástupcom vykonávať a koordinovať implementáciu agendy rodovej rovnosti v rámci rezortu alebo organizácie. 
(3)	Na rokovanie exekutívneho výboru je  prizývaný tajomník Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien ako aj členovia konzultačného výboru vzhľadom na prerokovávanú problematiku. 
(4)	Objekty prizývané na rokovanie exekutívneho výboru určuje predseda rady na  základe vlastnej iniciatívy alebo na návrh rady. 
(5)	Členstvo v exekutívnom výbore je bez nároku na odmenu.
(6)	Plán činnosti a úlohy exekutívneho výboru schvaľuje rada.
(7)	Rokovania exekutívneho výboru zvoláva a  vedie tajomník rady. 
(8)	Exekutívny výbor predkladá rade stanoviská k všeobecne záväzným právnym predpisom, správam, informáciám a iným materiálom zohľadňujúcim rodový aspekt a odporúča k nim opatrenia.
(9)	Exekutívny výbor pripravuje odborné podklady na rokovanie rady, poskytuje poradenské   služby a zároveň plní ďalšie úlohy, ktorými je poverený radou.
(10)	Exekutívny výbor sa schádza podľa potreby najmenej raz za štvrťrok.
(11)	Exekutívny výbor si vytvára ad hoc pracovné skupiny špecialistov v určitých expertných oblastiach, ktoré sú zložené z expertov z ministerstiev, akademických, výskumných, odborných a iných inštitúcií a organizácií, ktorých odborné práce vykonané na základe dohody môžu byť honorované.
 
Článok 7
Konzultačný výbor
(1)	Výbor je konzultačno - odborným orgánom rady, ktorý navrhuje aktuálne témy pre rokovanie rady. Predstavuje fórum na výmenu názorov v oblasti rodovej rovnosti,  súvisiace s plnením záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z členstva v Organizácii Spojených národov, Európskej únii, Rade Európy a Medzinárodnej organizácie práce a na riešenie úloh v oblasti rodovej rovnosti na úrovni národných politík.
(2)	Členmi konzultačného výboru sú zástupcovia mimovládnych organizácií  z oblasti rodovej rovnosti, rovnosti príležitostí a ochrany ľudských práv a experti z akademických a iných výskumných a odborných inštitúcií, ktorí o členstvo požiadajú predsedu rady písomnou formou, ktorý ich členstvo schvaľuje. 
(3)	Členstvo v konzultačnom výbore je bez nároku na odmenu.  
(4)	Rokovania konzultačného výboru zvoláva a vedie tajomník rady bez hlasovacieho práva. 
(5)	Návrhy a závery z rokovania konzultačného výboru sú v písomnej forme predkladané exekutívnemu výboru. 
(6)	Konzultačný výbor sa schádza  podľa potreby, najmenej raz za štvrťrok.
Článok 8
Organizačné a administratívne zabezpečenie činnosti rady a jej zasadnutí

Úlohy spojené s organizačným a administratívno-technickým zabezpečením činnosti rady, plní odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Výdavky spojené s činnosťou rady budú zabezpečené z rozpočtovej kapitoly Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej  republiky. 

         Článok 9
Spoločné a záverečné ustanovenia

Zmeny, doplnky a zrušenie štatútu schvaľuje na návrh rady vláda Slovenskej republiky.

Článok 10
Účinnosť
Tento štatút nadobúda účinnosť dňom jeho schválenia vládou Slovenskej republiky.