S P R Á V A

Zhodnotenie stavu infraštruktúry organizácií a pracovísk výskumu a vývoja SR vybudovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu
a návrh opatrení na jej zlepšenie

1.	Účel rozboru infraštruktúry výskumu a vývoja

Závažným problémom vedy  a techniky je stav infraštruktúry výskumu  a vývoja, jej modernizácia a prístupy k jej využívaniu. Už štatistické zisťovanie výskumného a vývojového potenciálu SR za roky 1998 a 1999 potvrdilo skutočnosť, že kapitálové výdavky na výskum a vývoj sú v posledných rokoch nepostačujúce. Prístrojové vybavenie je v mnohých organizáciách výskumu a vývoja na hranici únosnosti - zastaralé a väčšinou nemôže konkurovať vyspelejším krajinám Európy, ba ani susedným krajinám. Na druhej strane však existujú také prístroje a zariadenia v organizáciách výskumu a vývoja  - často unikátne, ktoré sú svojim spôsobom nevyužité. A preto účelom správy má byť zhodnotenie súčasného stavu infraštruktúry organizácií výskumu a vývoja  v SR a navrhnutie určitej stratégie ďalších postupov v danej oblasti.

Problému infraštruktúry sa dotýka i dokument Koncepcia štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005, ktorého hlavnou úlohou je vyjadriť účasť štátu na rozvoji a využívaní vedy a techniky na obdobie do roku 2005. Jednou z hlavných oblastí napĺňania cieľov štátnej vednej a technickej politiky je zabezpečenie takej infraštruktúry výskumu  a vývoja v SR, ktorá by sa mohla stať súčasťou infraštruktúry výskumu a vývoja EÚ. 

K tomuto účelu bolo v uznesení vlády SR 724/2000 v bode B.4 ku Koncepcii štátnej vednej a technickej  politiky (ktorú schválila aj NR SR uznesením č. 1228 z 19. decembra 2000) uložené ministrovi školstva SR v spolupráci s ostatnými ministrami a predsedami ústredných orgánov štátnej správy SR a predsedom Slovenskej akadémie vied zriadiť stálu komisiu ministra školstva pre pravidelné zhodnocovanie stavu infraštruktúry výskumu a vývoja SR vybudovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu (ďalej len "komisia"). 

Táto komisia má na základe skutkového stavu v určitých časových etapách posúdiť a navrhnúť riešenie zlepšenia stavu infraštruktúry výskumu a vývoja. Komisia bola menovaná ministrom školstva a zverená do gescie sekcie vedy a techniky MŠ SR. Predsedom komisie je generálny riaditeľ sekcie vedy  a techniky MŠ SR, členmi komisie sú zástupcovia ústredných orgánov štátnej správy, zástupcovia organizácií výskumu a vývoja  v členení na podnikateľský sektor výskumu a vývoja, štátny sektor výskumu a vývoja a sektor vysokých škôl. Celkový počet členov komisie je 16. Komisia začala svoju činnosť 19.12.2000, kedy sa konalo jej prvé zasadnutie.

Prvou zásadnou úlohou komisie, ktorá vyplynula z uznesenia vlády SR č.724/2000 bod B.5 je zhodnotenie stavu infraštruktúry organizácií a pracovísk výskumu a vývoja SR vybudovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu a vypracovanie a predloženie na rokovanie vlády správu s návrhmi na opatrenia pre zlepšenie infraštruktúry výskumu  a vývoja SR.

2.	Poňatie infraštruktúry výskumu a vývoja

Infraštruktúrou výskumu a vývoja sa rozumie materiálno-technické vybavenie a zabezpečenie materiálno-technických potrieb organizácií výskumu a vývoja  na vykonávanie výskumných a vývojových činností na požadovanej kvalitatívnej úrovni v súlade s predmetom činnosti tej ktorej organizácie výskumu a vývoja.

Vo všeobecnosti do infraštruktúry výskumu a vývoja patrí :
-	technické vybavenie skúšobných laboratórií potrebnými kontrolnými, meracími a skúšobnými zariadeniami na požadovanej úrovni zabezpečenia ich aktuálnej kalibrácie a adjustácie,
-	technické vybavenie technologických laboratórií, prípadne vývojových dielní zariadeniami požadovanej funkčnosti a presnosti vrátane zabezpečenia kontroly ich parametrov,
-	technické vybavenie informačných laboratórií potrebnou hardwarovou technikou a softwarovým vybavením vrátane ich aktuálnej inovácie a doplnenia,
-	priestorové a klimatizačné vybavenie laboratórií potrebnými zariadeniami na zabezpečenie požadovaného technického prostredia pre vykonávanie výskumných a vývojových činností,
-	zabezpečenie odberu, spracovania, výroby, prípadne dodávok potrebných skúšobných vzoriek požadovanej kvality a ich uschovania na potrebnú dobu pri definovaných parametroch.

3.	Získanie údajov o infraštruktúre výskumu a  vývoja

Doterajší spôsob zisťovania údajov o infraštruktúre výskumu a vývoja neposkytoval dostatok informácií pre dôsledné zhodnotenie stavu infraštruktúry organizácií výskumu a vývoja. Z uvedeného dôvodu pristúpilo Ministerstvo školstva SR po prerokovaní v komisii prvýkrát k vytvoreniu pilotného projektu pre analýzu stavu infraštruktúry výskumu a vývoja v SR. Tento analytický systém pilotného projektu by sa mal po otestovaní, spresnení a vylepšení zopakovať v ďalších rokoch v určitých cykloch podľa potreby.
 
Pilotným projektom vytvorilo MŠ SR systém zisťovania, evidencie a vyhodnocovania stavu infraštruktúry v rámci organizácií výskumu a vývoja v SR s vytvorením samostatného podsystému Infraštruktúra v rámci  jestvujúceho ISVVP. Naplnením tohto podsystému bol vytvorený základ pre audit  technického a technologického vybavenia výskumného a vývojového potenciálu v organizáciách výskumu a vývoja v jednotlivých sektoroch. Údaje sa zisťovali elektronickou formou prostredníctvom informačného systému, v ktorom už sú zabudované potrebné číselníky na vypĺňanie. Súčasne bola vypracovaná metodika účelového zisťovania, ktorá vyšpecifikovala vstupné údaje pre naplnenie podsystému. 

Po technickej stránke bol zber podkladov pre podsystém Infraštruktúra ISVVP zabezpečený elektronickými formulármi VYB01 - príloha č. 3.

Pri spracovaní dát bola sústredená pozornosť na zisťovanie údajov :
a)	celkové zhodnotenie úrovne infraštruktúry organizácií výskumu a vývoja s poukázaním na dobré, resp. nedostatočné vybavenie infraštruktúry,
b)	vyjadrenie o pripravenosti organizácie výskumu a vývoja poskytovať určité - definované vedecko-technické služby iným organizáciám, prípadne o potrebe organizácie využívať určité - definované vedecko-technické služby od iných organizácií,
c)	vyjadrenie o plnení predpokladov na zriadenie excelentného centra v organizácii výskumu  a vývoja, prípadne na pripojenie sa organizácie k vytvoreniu excelentného výskumného centra s ohľadom na úroveň infraštruktúry a/alebo výskumno-vývojových laboratórií organizácie.  

V metodike boli pre potreby zisťovania údajov o infraštruktúre navrhnuté tri kategórie vybavenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja. Jedná sa o tieto kategórie :

I. Kategória : Laboratórne zariadenia a prístroje :
Kontrolné, meracie a skúšobné laboratórne zariadenia a prístroje využívané na účely laboratórneho výskumu a vývoja periodicky/ustálene viac ako na 50 % ich celkového rozsahu využívania.

II. Kategória : Technologické výrobné zariadenia :
Technologické, výrobné zariadenia, stroje a nástroje využívané na účely výskumu a vývoja na výrobu prototypov, súčastí a vzoriek  periodicky/ustálene viac ako na 50 % ich celkového rozsahu využívania.

III. Kategória : Informačná technika :
Hardwarové a softwarové vybavenie informačnej techniky využívané na účely výskumu a vývoja na simuláciu, registráciu a porovnanie sledovaných údajov, na projektovanie zariadení, prístrojov a objektov periodicky/ustálene viac ako na 50 % ich celkového rozsahu využívania.

Údaje o vybavení organizácie výskumu a vývoja  sa vykazovali pre zariadenia a prístroje uvedených kategórií menovite - jednotlivo, vstupná cena ktorých bola nad stanovenou hraničnou hodnotou rozličnou podľa roku nadobudnutia. 
Hraničné hodnoty nákupnej ceny v tis. Sk sú nasledovné :

Kategória	Termín nadobudnutia	
	do r. 1990	v r.1991-96	od r. 1997	
I.	nad 250 	od 501 	od 1001	
II.	nad 200 	od 501 	od 1001	
III.	nad 150 	od 351 	od 751	

V menovitom zozname jednotlivých zariadení, resp. prístrojov bolo potrebné uviesť vstupnú cenu, zostatkovú cenu, rok uvedenia do prevádzky, druh zariadenia a jeho číselné označenie podľa Klasifikácie produkcie (Štatistický úrad, júl 1995), vednú, resp. vedecko-technickú oblasť zamerania výskumnej a vývojovej činnosti, pre ktorú sa zariadenie v prevažnej miere využíva, úroveň zariadenia a možnosť využitia zariadenia len pre vlastné potreby alebo aj pre poskytovanie vedecko-technických služieb iným organizáciám.

Údaje o ostatnom vybavení organizácie výskumu a vývoja zariadeniami a prístrojmi, vstupná cena ktorých bola pod stanovenou hraničnou hodnotou sa vykazovali sumarizovane. Sumarizované hodnoty sa uviedli podľa jednotlivých kategórií zariadení a prístrojov roztriedené podľa vedných alebo vedecko-technických oblastí zamerania výskumno-vývojovej činnosti, pre ktorú sa zariadenia alebo prístroje využívajú, uviedla sa tiež sumarizovaná vstupná a zostatková cena prístrojov alebo zariadení.

Ďalším požadovaným údajom bol prehľad výskumno-vývojových laboratórií organizácií výskumu a vývoja nadštandardnej, prípadne výnimočnej úrovne s definovaným určením ich využívateľnosti s uvedením orientácie využitia činnosti laboratória pre danú vednú alebo vedecko-technickú oblasť, uvedením možnosti využitia vedecko-technických služieb laboratória iným organizáciám a vyznačením, či je alebo nie je laboratórium akreditované alebo certifikované podľa systému kvality. 

Pri plnení uznesenia vlády SR k zhodnoteniu stavu infraštruktúry boli oslovené organizácie výskumu a vývoja s požiadavkou vyplniť výkazy do podsystému Infraštruktúra. Vyplnené formuláre organizácie výskumu a vývoja zaslali písomne s podpisom štatutárneho zástupcu na Sekciu vedy a techniky MŠ SR a v elektronickej forme Infostatu, ktorý spracoval zaslané údaje pilotného projektu a predložil na základe usmernenia Komisie výstupné zostavy k samotnej analýze súčasného stavu infraštruktúry organizácií výskumu a vývoja v SR. Komisia odsúhlasila výstupné zostavy podľa vopred určených triediacich kritérií. 

4.	Analýza údajov o stave infraštruktúry výskumu a vývoja získaných podľa pilotného projektu za rok 2000.

Zhodnotenie stavu infraštruktúry organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, vybudovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu je novou úlohou, zvládnutie ktorej vyžaduje overený metodický prístup. 

V rámci navrhnutého pilotného projektu odsúhlaseného komisiou sa pristúpilo k overovaciemu prieskumu údajov a ukazovateľov charakterizujúcich materiálno-technické vybavenie organizácií výskumu a vývoja. Hlavnými cieľmi overovacieho prieskumu boli :
-	potvrdenie dostupnosti zisťovaných údajov a ukazovateľov a možnosť ich spracovania v rámci ISVVP,
-	posúdenie vypovedacej schopnosti získaných údajov a ukazovateľov a ich navrhnutých agregácií z hľadiska analýzy stavu infraštruktúry a navrhnutie príslušnej modifikácie za účelom zlepšenia, resp. rozšírenia.

Základná vzorka, z ktorej sa robila analýza o infraštruktúre výskumno-vývojových organizácií, t.j. celkový počet organizácií výskumu  a vývoja, ktoré odovzdali elektronické formuláre bol 161, z toho organizácií podnikateľského sektoru výskumu  a vývoja bolo 31, štátneho sektoru výskumu  a vývoja 81 ( z toho SAV 50) a sektoru vysokých škôl 49 (včítane fakúlt so samostatnou právnou subjektivitou).

Projekt umožňuje vytvoriť  viacero signifikantných zoskupení vybraných údajov a ukazovateľov. Z dát obsiahnutých v ISVVP získaných analýzou boli navrhnuté  výstupné zostavy, ktoré charakterizujú  situáciu týkajúcu sa infraštruktúry organizácií výskumu  a vývoja na Slovensku (Príloha č. 1).

Tabuľky č. 1– 4 dokumentujú stav  zariadení nadlimitnej hodnoty, tabuľka č. 5 o zariadeniach podhraničnej hodnoty a tabuľky č. 6 a 7 dokumentujú nadštandardné výskumno-vývojové laboratóriá (Vysvetlivky k jednotlivým kategóriám sa nachádzajú v predchádzajúcej kapitole).

Tabuľka č. 1

Tabuľka č. 1 o zariadeniach  nadlimitnej hodnoty hovorí o počte, priemernom veku a percente zastaralých zariadení prevádzkovaných v jednotlivých sektoroch podľa vedných oblastí.

Celkový počet vykazovaných  zariadení nadlimitnej hodnoty je 1794, z čoho najväčší podiel zariadení má sektor vysokých škôl vo vednej oblasti technika a technológie (285) a štátny sektor v oblasti prírodných vied (281), na čom má podiel hlavne Slovenská akadémia vied (239). 

Priemerný vek prístrojov a zariadení nadlimitnej hodnoty používaných vo výskume a vývoji v Slovenskej republike je 11 rokov, pričom najvyšší priemerný vek je u prístrojov a zariadení výskumu a vývoja  v Slovenskej akadémii vied (12,7 roka). 

Ďalšou sledovanou kategóriou je podiel zastaranosti prístrojov a zariadení. Je to percentuálny podiel zariadení starších ako 8 rokov z celkového počtu prístrojov a zariadení. Pri hodnotení celkovej zastaranosti prístrojového vybavenia podľa plnenia požiadaviek na presnosť a reprodukovateľnosť meranú, resp. výrobných operácií sa vychádzalo z predpokladu, že nemá presiahnuť hodnotu 40 %. Podiel zastaranosti zariadení v Slovenskej republike je podľa predkladanej analýzy až 66,1 %- ný. Najkritickejší je stav v Slovenskej akadémii vied, ktorá má takmer vo všetkých vedných oblastiach najzastaralejšiu techniku – dokumentuje to 86 % podiel zastaranosti v priemere za celú Slovenskú akadémiu vied. Naopak sektor vysokých škôl má svojimi 63,7 % najnižší podiel zastaranosti v priemere z jednotlivých sektorov, o niečo horšie sú na tom štátny  sektor výskumu a vývoja (67,5 %) a podnikateľský sektor výskumu a vývoja (68,2 %).

V podiele zastaranosti, čo sa týka vedných oblastí, sú na tom najhoršie prírodné vedy so 75 %-ou zastaranosťou,  po nich nasledujú medicínske vedy (66 %), technika  a technológie (63,3 %). Veľký kontrast je v podiele zastaranosti v medicínskych vedách medzi štátnym sektorom a sektorom vysokých škôl ( SAV – 100 % zastaranosť, sektor vysokých škôl 48,4 %). V oblasti prírodných vied je zastaranosť porovnateľná v jednotlivých sektoroch, v oblasti technika a technológie je na tom najhoršie Slovenská akadémia vied  (80,3 %), v oblasti pôdohospodárskych vied je zastaranosť v sektore vysokých škôl až 90,6 %-ná.

Tabuľka č. 2

V tabuľke č. 2 sú vyjadrené počty zariadení v jednotlivých sektoroch podľa druhov Klasifikácie produkcie, vydanej Štatistickým úradom SR v roku 1995.

Najväčší počet zariadení – takmer 1/3 zo všetkých zariadení sú meracie, kontrolné, testovacie a iné prístroje a zariadenia ( 615 ks), z toho takmer polovica je v štátnom sektore. Za nimi nasledujú stroje a zariadenia na všeobecné účely s počtom 156 ks, kancelárske stroje a počítače 133 ks.

Väčšina obrábacích strojov je v podnikateľskom sektore výskumu  a vývoja ( 32 ks), hoci i počet obrábacích strojov  v sektore vysokých škôl je pomerne dosť vysoký oproti štátnemu sektoru výskumu a vývoja.

Tabuľka č. 3

V tabuľke č. 3 je vyjadrený počet i vstupné ceny v súčasnosti prevádzkovaných zariadení uvedených do prevádzky v rokoch 1981-2000. 

Počet zariadení v jednotlivých sektoroch i spolu nie je rovnaký s počtom v tabuľke č. 1, do ktorej sú zahrnuté i zariadenia pred rokom 1981. (V používaní sú prístroje a zariadenia z obdobia rokov 1957 až 1981)

Celková suma zariadení nadlimitnej hodnoty uvedených do prevádzky a v súčasnosti prevádzkovaných činí od roku 1981   2 309 135 000 Sk. Jedná sa o súhrn cien zo zdrojov štátneho rozpočtu a ostatných zdrojov. Najviac prístrojov bolo uvedených do prevádzky v rokoch 1989 a 1990, ďalej nasledujú roky 1996, 1992 a rok 2000, v ktorom bolo v sektore vysokých škôl uvedených do prevádzky takmer trikrát viac prístrojov oproti štátnemu sektoru výskumu  a vývoja, čomu zodpovedá i cena (pre porovnanie uvádzame, že zo štátneho rozpočtu boli zabezpečené kapitálové výdavky na vedu a techniku pre sektor vysokých škôl na rok 1999 v objeme 50 200 tis. Sk a v roku 2000 v objeme 50 200 tis. Sk a pre SAV na rok 1999 v objeme 43 400 tis. Sk a na rok 2000 v objeme 43 200 tis. Sk. Tieto výdavky boli určené na obstaranie prístrojového vybavenia VŠ a v rámci SAV zahrňujú okrem nákupu prístrojov nadlimitnej a podlimitnej hodnoty tiež opravy budov.  V sektore VŠ rozdiel kapitálových výdavkov v daných rokoch medzi v tabuľke uvádzanými sumami predstavujú ostatné mimorozpočtové zdroje, ktoré VŠ získali pre rozvoj infraštruktúry naviac. V SAV kapitálové výdavky zo štátneho rozpočtu v daných rokoch uvádzaných v tab. 3 sú nižšie než rozpočet na zabezpečenie kapitálových výdavkov na dané roky a to z dôvodu ich prerozdelenia do kategórie zariadení podhraničnej hodnoty, ktoré sa v členení na jednotlivé roky neuvádzajú). Ku skutočným vstupným cenám  je v tejto tabuľke vyjadrený i prepočet cien na ceny v roku 1981 podľa cenového indexu ( Zdroj – štatistická ročenka 2000). Z tabuľky je vidieť i rast a pokles cien podľa jednotlivých sektorov.

Tabuľka č. 4

Posledná výstupná zostava, týkajúca sa zariadení nadlimitnej  hodnoty poukazuje na vstupné ceny podľa vedných oblastí a kategórií.

Celková suma v súčasnosti prevádzkovaných zariadeniach uvedených do prevádzky v rokoch 1981 – 2000 a starších (t.j. od roku 1957 – najstarší prístroj, ktorý je z tohto obdobia ešte v prevádzke) činí 2 564 526 Sk, vstupná cena prístrojov starších ako rok 1981 tvorí 255 391 Sk.

Vstupná cena laboratórnych zariadení tvorí 68 % z celkovej vstupnej ceny všetkých zariadení, pričom vstupná cena technologicko-výrobných zariadení tvorí len 15 %. 
Vstupná cena laboratórnych zariadení je najvyššia v oblasti prírodných vied, za ňou nasleduje vedná oblasť technika a technológie. Vstupná cena zariadení v medicínskych vedách činí len 33 %. 

Tabuľka č. 5

Uvedená tabuľka sa týka vstupných cien zariadení podhraničnej hodnoty. Celkový súčet vstupných cien podhraničnej hodnoty činí 1 769 405 Sk. Súčet nadlimitných a podhraničných vstupných cien tvorí 4 333 931 Sk, z toho vstupná cena laboratórnych zariadení 2 760 750 Sk, technologických výrobných zariadení 593 667 Sk a informačná technika 979 515 Sk.

Tabuľka č. 6

Nadštandardné výskumno-vývojové laboratóriá boli charakterizované z hľadiska vybavenosti a použitia výskumno-vývojových činností, prípadne výnimočnej úrovne v danej oblasti. Ide o zárodok riešenia budúcich špičkových laboratórií, prípadne excelentných centier.

Do databázy infraštruktúra bolo nahlásených spolu 234 nadštandardných laboratórií, pričom laboratóriá ponúkajúce služby pre iné organizácie tvoria  74 %. 28 % laboratórií nadštandardného charakteru je akreditovaných, resp. je zavedený systém kontroly kvality. Z akreditovaných laboratórií ponúka služby pre iné organizácie až 94 %.

V sektore vysokých škôl je uvedených 111 nadštandardných laboratórií, v štátnom sektore je to 84 nadštandardných zariadení. Možno konštatovať, že podnikateľský sektor má oveľa vyšší počet akreditovaných laboratórnych zariadení z celkového počtu svojich nadštandardných laboratórií  ( 64%), v štátnom sektore výskumu a vývoja len 24 %, v sektore vysokých škôl len 18 %.

Tabuľka č. 7

Najvyšší počet laboratórií nadštandardnej povahy je sústredených do oblasti technika a technológie (147), ďalej nasleduje oblasť prírodných vied (98), medicínske a pôdohospodárske  vedy majú približne rovnaký počet nadštandardných laboratórií ( 26 a 24), 23 nadštandardných laboratórií je zaradených do oblasti špeciálnych vied, kam sú zaradené policajné vedy, vojenské vedy, metrológia a skúšobníctvo. Rozloženie podľa jednotlivých sektoroch je zrejmé z tabuľky.

4.1. Závery vyplývajúce z analýzy

a)	Pilotným projektom “Infraštruktúra výskumu a vývoja” vytvorilo MŠ SR systém zisťovania, evidencie a vyhodnocovania stavu infraštruktúry organizácií a pracovísk výskumu a vývoja v SR na báze samostatného podsystému “Infraštruktúra” v rámci jestvujúceho Informačného systému výskumno-vývojového potenciálu IS VVP.
 Na základe spracovania výsledkov overovacieho prieskumu je možné konštatovať, že  metodika zberu a spracovania údajov je zvládnutá.
b)	Rozsah nutnej infraštruktúry jednotlivých organizácií výskumu a vývoja je špecificky rozdielny. Nie je preto možné všeobecným ukazovateľom stanoviť. Je však možné pri opakovaných zisťovaniach posudzovať tendencie zmien pozitívnych či negatívnych.
c)	Použitý číselník druhov zariadení, odvodený zo štatistickej “Klasifikácie produkcie”, treba do budúcna prispôsobiť špecifickému súboru laboratórnych i technologických zariadení a informačných prostriedkov, používaných pri výskume a vývoji.
d)	Číselník vedných a vedecko-technických odborov, ktorý je súčasťou IS VVP, je široko  rozvetvený a podrobný. Pre podsystém “Infraštruktúry” bude potrebné zaviesť číselník na základe pripravovaného zákona o vede a technike, ktorý novú klasifikáciu vedných odborov uvažuje zaviesť formou vyhlášky.
e)	Cenným výstupom informácií o infraštruktúre výskumu a vývoja je prehľad významných laboratórií výskumu a vývoja, ktorý napomôže ich využitiu potencionálnymi záujemcami o ich služby (Príloha č.2). 
f)	Priemerný vek prístrojov a zariadení používaných vo výskume a vývoji v Slovenskej republike je 11 rokov, pričom najvyšší priemerný vek je u prístrojov a zariadení výskumu a vývoja  v Slovenskej akadémii vied (12,7 roka).
Podiel zastaranosti zariadení v Slovenskej republike je podľa predkladanej analýzy až 66,1 %- ný (Podiel zastaranosti - percentuálny podiel zariadení starších ako 8 rokov z celkového počtu prístrojov a zariadení). Za optimálnu hranicu zastaranosti prístrojového vybavenia bola stanovená hranica 40 %. Najkritickejší je stav v Slovenskej akadémii vied, ktorá má takmer vo všetkých vedných oblastiach najzastaralejšiu techniku – dokumentuje to 86 % podiel zastaranosti v priemere za celú akadémiu. Naopak sektor vysokých škôl má svojimi 63,7 % najnižší podiel zastaranosti v priemere z jednotlivých sektorov, o niečo horšie sú na tom štátny  sektor výskumu a vývoja (67,5 %) a podnikateľský sektor výskumu a vývoja (68,2 %). V podiele zastaranosti, čo sa týka vedných oblastí, sú na tom najhoršie prírodné vedy so 75 %.

4.2. Návrhy opatrení vyplývajúce z analýzy

a)   Overený systém pilotného projektu sa odporúča uplatniť i v ďalšom období s možnosťou opakovania v určitých optimálnych cykloch, resp. podľa potreby.
b) Číselníky druhov zariadení a vedných a vedecko-technických odborov, používané v podsystéme “Infraštruktúra”, je treba prispôsobiť čo do obsahu a rozsahu racionálnym požiadavkám na zisťovanie a sledovanie členenia druhov zariadení a vedných a vedecko-technických odborov pre potreby analýzy infraštruktúry výskumu a vývoja.
c)	V záujme zabezpečenia dôsledného spracovania požadovaných údajov a ukazovateľov a ich predloženia na MŠ SR je potrebné legislatívne upraviť v zákone o vede a technike povinnosť organizácií výskumu a vývoja spracovať a predkladať informácie o infraštruktúre.
d)	V pripravovaných štátnych programoch výskumu  a vývoja od roku 2002 integrálne zakomponovať problematiku podpory a rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja a využiť pritom získané analytické údaje z ISVVP.
e)	V štátnom rozpočte každoročne uvažovať s dostatočným objemom prostriedkov na údržbu, zabezpečenie prevádzkovania, obnovu a rozvoj infraštruktúry výskumu a vývoja (podľa súčasného odhadu iba na základnú obnovu je potrebných ročne minimálne cca 350 mil. Sk ročne), čo predstavuje oproti roku 2001 nárast cca o 170 mil. Sk, toto bude potrebné efektívnym koordinovaným spôsobom so správcami rozpočtových kapitol zabezpečovať v rámci nárastu celkových výdavkov na výskum a vývoj a v rámci ostatných ukazovateľov štátneho rozpočtu pre príslušnú rozpočtovú kapitolu. 
Vzhľadom k tomu, že analýza bola urobená v priebehu roku 2001, v roku 2001 sa nepredpokladá so žiadnymi rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet. V roku 2002 je na štátne programy navrhnuté v štátnom rozpočte v rámci vládnych priorít 275 mil. Sk. Súčasťou týchto štátnych programov bude tiež tematický štátny program rozvoja infraštruktúry v zmysle pripravovaného zákona o vede a technike. O vypracovaní takéhoto štátneho programu, jej obsahu a finančných požiadavkách  (ako súčasť uvádzaného limitu 275 mil. Sk na všetky štátne programy) rozhodne Koordinačná rada štátneho programu. Konkrétny návrh s finančnými prostriedkami vypracuje Rada, ktorá bude kreovaná pre  prípravu predmetného štátneho programu. Štátny program bude predložený na schválenie vláde SR. Rozpočtové dôsledky na ďalšie roky sú súčasťou návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 v rámci programového rozpočtovania v kapitole Ministerstva školstva SR.
f)	Sústrediť sa v rámci pripravovanej koncepcie a zásad podpory infraštruktúry výskumu a vývoja na analýzu príčin nízkej početnosti akreditovaných laboratórií v sektore vysokých škôl a štátneho sektora a považovať požiadavku na akreditáciu ako nutnú podmienku prostriedkov modernizácie infraštruktúry.

5. Záver

a)	Infraštruktúra vytváraná a inovovaná z prostriedkov štátneho rozpočtu sa musí stať verejne prístupnou infraštruktúrou, t. j. možnosťou využívania prístrojov a zariadení zakúpených zo štátneho rozpočtu pri riešení viacerých projektoch výskumu a vývoja a vybudovať systém zmluvnej kooperácie na využívanie prístrojovej techniky.
Spôsob sprístupnenia infraštruktúry:
•	legislatívne zakotviť povinnosť pre organizáciu výskumu a vývoja nahlasovať do informačného systému nové prístroje a zariadenia zakúpené zo štátneho rozpočtu s nadobúdacou hodnotou nad 1 mil. Sk,  povinnosť poskytovania ich služieb iným organizáciám za úplatu, s výnimkou poskytovania služieb medzi rozpočtovými organizáciami, ktoré sa rieši v súlade s príslušnými rozpočtovými pravidlami,
•	vytvoriť samostatnú internetovú stránku verejne prístupnej infraštruktúry, ktorá bude vytvorená a  aktualizovaná z  podsystému Infraštruktúra informačného systému výskumno-vývojového potenciálu s uvedením funkcií, vlastností a parametrov zariadení a možností ich využitia inými organizáciami, s kontaktnými adresami poskytovateľov.
 
Zložitosť obsluhy nadštandardných prístrojov – náročnosť prístrojov a ich ovládanie neumožňuje priame využívanie väčšiny prístrojov inými organizáciami a preto môžu byť využívané len formou služieb za finančnú úhradu. Každá inštitúcia vypracuje cenník služieb, ktorý bude vychádzať z kalkulácií nákladov a bude zverejnený na príslušnej internetovej stránke. 
Jedným z kritérií pri žiadosti organizácie o prostriedky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj musí byť potvrdenie poskytovania údajov o infraštruktúre do IS VVP.
b)	Je treba zabezpečiť zlepšenie infraštruktúry prostredníctvom rozpisu štátneho rozpočtu ako aj prostredníctvom Agentúry na podporu vedy a techniky ( z mimorozpočtových zdrojov), prípadne fondov, napr. Inovačný fond, ktoré poskytnú podporné dotácie alebo pôžičky na určité, presne formulované úlohy výskumu a vývoja vrátane vybavenia výskumných zariadení.  
Prístroje použité na výskum, ktoré boli získané výlučne z nesplatených prostriedkov Agentúry, dáva k dispozícii príjemca podpory po dokončení svojej úlohy výskumu a vývoja na ďalšie výskumné a vývojové úlohy podporované prostredníctvom Agentúry. Takéto prístroje možno predať iba so súhlasom Agentúry.
c)	Zabezpečiť zlepšenie infraštruktúry systémovým prístupom prostredníctvom uplatnenia priorít štátnej vednej a technickej politiky so zameraním na prípravu tematického štátneho programu, ktorý by posilnil účinnosť výskumu a vývoja  a budovaním technickej a inštitucionálnej infraštruktúry výskumu  a vývoja v rámci SR, týkajúcej sa právnických osôb a fyzických osôb všetkých sektorov.
   d) EÚ už niekoľko rokov zabezpečuje programy podpory rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja (napr. Program PHARE). V záujme získania projektu na podporu infraštuktúry v rámci EÚ je treba pod koordináciou Ministerstva školstva SR pripraviť konkrétny projekt, ktorý bude smerovať ku komplexnému riešeniu podpory infraštruktúry výskumu a vývoja v SR aj prostredníctvom týchto zdrojov.
   e) K riešeniu pretrvávajúceho neuspokojivého stavu v oblasti infraštruktúry by prispelo budovanie špecializovaných bázových  laboratórií v rámci vybraných právnických osôb výskumu a vývoja pre potreby všetkých rezortov SR. Bázové laboratóriá vytvárať na základe doplnenia infraštruktúry súčasných pracovísk výskumu a vývoja v rámci pripravovaných štátnych programov výskumu a vývoja, aby disponovali špičkovými súbormi výskumného vybavenia a kvalifikovaným personálom na použitie tohto vybavenia pre účely výskumu najmä. Budú určené na racionálnu maximalizáciu využitia zariadenia, a na zvýšenie efektívnosti vybavenia s ohľadom na investície do neho vložené. Financovanie činnosti bázových laboratórií bude sčasti platbami za uskutočnené merania a služby a sčasti zo ŠR z príslušných zdrojov na V a T. 
f)  Jedným z kritérií na riešenie medzinárodných projektov je i kvalitná infraštruktúra, je dôležitým kritériom pri tvorbe centier exelencie, ktorých je na Slovensku zatiaľ len málo a ktoré budú zdrojom poznatkov.
g)	Prieskum údajov o infraštruktúre výskumu a vývoja v najbližšom období má byť usmernený na aktuálnu modifikáciu metodiky získavania, spracovania a vyhodnotenia údajov a ukazovateľov o infraštruktúre, zabezpečenia legislatívnej podpory a uskutočnenia prieskumu za rok 2001 v termíne do 31. novembra 2002. 

Závery
Rady vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku
zo dňa 2.10.2001

k materiálu: “ Zhodnotenie   stavu  infraštruktúry   organizácií   a   pracovísk   výskumu a vývoja SR vybudovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu a návrh opatrení na jej zlepšenie”

Rada vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku

odporúča materiál prerokovať vo vláde Slovenskej republiky po zapracovaní nasledujúcich pripomienok :

-	termín plnenia uznesenia v bode B.3 upraviť do konca mája 2002,

-	zoznam nadštandardných výskumno-vývojových laboratórií uverejniť na WWW stránke sekcie vedy a techniky Ministerstva školstva SR.