Predkladacia správa

            Vhodné nakladanie s nebezpečnými odpadmi je dôležité v systéme ochrany životného prostredia a zdravia obyvateľstva. Ich zneškodňovanie musí byť na takej úrovni, aby nebolo ohrozené životné prostredie. Vo vyspelých krajinách musí proces zneškodňovania nebezpečných odpadov spĺňať prísne kritériá, čo má za následok vysoké finančné náklady spojené s touto činnosťou. Preto sa snažia mnohí pôvodcovia odpadov hľadať lacnejšie riešenie vývozom odpadov do štátov, kde sú ich niektoré subjekty ochotné prijať za podstatne nižšiu cenu, než je cena za zneškodnenie v krajine pôvodu. Ekonomicky slabšie krajiny sa takto môžu stať “smetiskom” silnejších štátov. 

             Na ochranu pred takýmto vývojom v zneškodňovaní odpadov bol v rámci Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) v roku 1989 prijatý Bazilejský dohovor o riadení pohybu nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní, ktorý je zameraný na kontrolu pohybu nebezpečných odpadov medzi štátmi. Obsahuje obmedzujúce ustanovenia, ktoré poskytujú významnú ochranu pred snahami niektorých ekonomicky silných krajín riešiť svoje environmentálne problémy na úkor iných štátov. 

             Bazilejský dohovor nadobudol platnosť 5. mája 1992. Od jeho vstupu do platnosti bola členským štátom aj Česká a Slovenská Federatívna Republika. Slovenská republika sa stala členským štátom sukcesiou. Slovenská republika zabezpečila všetky opatrenia, ktoré jej vyplynuli z členstva v dohovore a aktívne sa zapája do implementačného procesu na národnej a medzinárodnej úrovni.

             Výkonným orgánom Bazilejského dohovoru je sekretariát so sídlom v Ženeve, ktorý pravidelne zvoláva rokovania zástupcov zmluvných strán. Tieto rokovania sú zamerané na riešenie právnych a technických problémov súvisiacich s medzinárodnou prepravou nebezpečných odpadov. 

             Konferencia zmluvných strán je najvyšším rozhodovacím orgánom Bazilejského dohovoru. Doteraz sa zišla v roku 1992 v Uruguaji, v rokoch 1994 a 1995 vo Švajčiarsku, v roku 1998 v Malajzii, v rokoch 1999 a 2002 znovu vo Švajčiarsku. Zasadanie konferencie sa riadi vopred prijatým rokovacím poriadkom a zúčastňujú sa na nej poverení zástupcovia zmluvných strán dohovoru, zástupcovia orgánov dohovoru a jeho poradných a odborných orgánov, oficiálne pozvaní zástupcovia, čestní hostia, zástupcovia mimovládnych organizácií, významných inštitúcií a organizácií.

             Slovenská republika je v rámci Bazilejského dohovoru aktívnym členom. Rozhodnutím III. konferencie zmluvných strán, ktorá sa konala v roku 1995, bola poverená zriadiť Regionálne školiace centrum pre región strednej a východnej Európy v Bratislave. Toto školiace centrum svoju činnosť začalo v máji 1997, keď sa konal v Bratislave prvý školiaci kurz. Celkovo sa do roku 2004 konalo 13 školiacich kurzov, pričom zatiaľ posledný sa konal v máji 2004.  

             Delegovaní národní reprezentanti budú registrovaní a uznaní na zasadanie konferencie Bazilejského dohovoru na základe poverovacích listín reprezentovaných krajín. Podľa rokovacieho poriadku sa uznávajú poverovacie listiny vystavené hlavou štátu, predsedom vlády alebo ministrom zahraničných vecí. 
 
             Zasadanie už v poradí 7. konferencie zmluvných strán v Ženeve bude prebiehať vo viacerých pracovných skupinách, ktorých rokovanie prebieha paralelne. Z uvedeného dôvodu je pre plnohodnotné zastúpenie Slovenskej republiky potrebné zabezpečiť účasť minimálne troch zástupcov.

Za Slovenskú republiku sa na rokovaniach zúčastnia:
Peter Stanko, štátny tajomník MŽP SR, 
Oľga Trcková, MŽP SR, odbor odpadového hospodárstva, 
Dana Lapešová, riaditeľka Regionálneho centra Bazilejského dohovoru regiónu strednej a východnej Európy pre školenie a prenos technológií, Slovenská agentúra životného prostredia, 
Katarína Lenková, ohniskový bod Bazilejského dohovoru, Slovenská agentúra životného prostredia COHEM, Bratislava.

             Predkladaný materiál nemá finančný, ekonomický a environmentálny vplyv a ani vplyv na zamestnanosť, preto sa doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a ani doložka vplyvov na zamestnanosť nevyhotovuje.