Informácia  o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády Českej republiky Vladimíra Špidlu v Slovenskej republike v dňoch 27. a 28.10.2003

Na základe dohody premiérov SR a ČR pravidelne sa stretávať a upevňovať nadštandardné vzťahy medzi Slovenskom a ČR, vykonal predseda českej vlády V. Špidla oficiálnu návštevu Slovenska na pozvanie premiéra SR M. Dzurindu. V Špidlu sprevádzali ministri obrany M. Kostelka, kultúry P. Dostál a námestník ministra priemyslu a obchodu 
M. Pecina, ktorí uskutočnili  separátne rokovania so slovenskými partnermi. Okrem rokovania predsedov vlád bol český premiér prijatý prezidentom SR R. Schusterom a predsedom NR SR P. Hrušovským. Počas pobytu sa predsedovia vlád zúčastnili na slovensko-českom  Ekonomickom fóre, položili kytice pri Pamätníku vzniku ČSR a zúčastnili sa na programe k 85. výročiu vzniku ČSR, spojenom s výstavou fotografií s názvom “Od zjednotenia k zjednoteniu". Pri pracovných raňajkách sa V. Špidla stretol so zástupcami politických strán Smer, SDA, SDĽ a SDSS.

Obsah rokovaní:

•	Jedným z cieľov oficiálnej návštevy bolo zhodnotiť rozvoj slovensko-českých vzťahov za obdobie od májového stretnutia v ČR. Obidvaja predsedovia vlád potvrdili, že naše vzťahy sú výborné a v ostatných rokoch získali nebývalú kvalitu. Premiéri tiež zdôraznili symboliku načasovania oficiálnej návštevy, ktorá sa konala v predvečer 85. výročia vzniku ČSR, ktorý položil základy štátnosti oboch republík. Premiér M. Dzurinda v tejto súvislosti informoval partnera o zámere nájsť dôstojné miesto pamätníku T.G. Masaryka v hlavnom meste SR. 

•	Rokovania predsedov vlád sa sústredili na aktuálne otázky bilaterálnych vzťahov, MVK a vyšehradskej spolupráce. 

•	Pozitívne zhodnotili vývoj obchodnej a hospodárskej spolupráce. Dohodli sa na tom, že v súvislosti s ukončením existencie colnej únie medzi SR a ČR ešte pred vstupom do EÚ prijmú spoločný politický dokument,  ktorý potvrdí záujem na zachovaní nadštandardnosti hospodárskej spolupráce i po vstupe do EÚ. Vypracovania návrhu tohto dokumentu by sa mali ujať experti.  V rozhovore týkajúceho sa možností hospodárskej spolupráce sa obaja premiéri osobitne venovali oblasti energetiky. V. Špidla potvrdil záujem Českých energetických závodov podieľať sa na privatizácii Slovenských elektrární, a.s.. Vyslovil sa tiež za zintenzívnenie spolupráce v jadrovej energetike, a to aj v súvislosti so slovenskou stranou  naznačenou znovuotvorenou diskusiou o možnom dobudovaní 2 blokov JEMO. Na druhej strane informoval, že ČR do r. 2010 musí začať s výstavbou nového zdroja (jadrovej elektrárne) a vyzval k dialógu o perspektíve jadrovej energetiky a spoločnom využití a zhodnotení existujúceho know how, ktoré majú obe strany z minulosti. Dal do pozornosti informáciu, podľa ktorej chce česká strana vybudovaním 180 km dlhej vetvy zdvojnásobiť kapacitu ropovodu Družba. Podporil užšiu koordináciu  a spoluprácu v prenosových energetických sústavách, ako aj možnosť spolupráce ČR a SR v oblasti energetiky na tretích trhoch. Pripomenul stály záujem českých firiem podieľať sa na projektoch v budovaní diaľnic a dopravnej infraštruktúry v SR.

•	Obe strany podporili spoluprácu vo vojenskej oblasti. V. Špidla pripomenul záujem na spolupráci pri modernizácii vojenskej techniky, v prvom rade vrtuľníkov Mi-24. V rámci V4 podľa neho tento projekt stroskotal a slovenská strana by mohla pokračovať v tomto projekte spolu s ČR. Podporil spoluprácu v oblasti vyzbrojovania a prípadný spoločný vývoj a nasadenie do výzbroje nových zbraní a zbrojných systémov. SR a ČR by podľa V. Špidlu mali pokračovať i v projekte Spoločné nebo, ktorý má hlbší obsah. V súvislosti s letúnom 
L 159 dal na zváženie vybudovanie spoločného výcvikového systému pre V-4 s možnosťou rozšírenia pre ďalšie krajiny.
	
•	V súvislosti s budovaním technických zariadení (zátarás na cestách spájajúcich ČR a SR a nevedúcich cez hraničné priechody) českou stranou V. Špidla pripustil, že tento krok znamená istý ústupok od súčasného občianskeho komfortu. Súčasne vysvetlil, že jeho cieľom je obmedziť nelegálnu migráciu a inú protizákonnú činnosť. Zariadenia však nebudú brániť pohybu miestnym obyvateľom, ktorí budú mať možnosť závory odomykať. Podľa českej strany ostanú v činnosti niekoľko rokov (do vstupu oboch krajín do spoločného schengenského priestoru) a sú rovnaké, ako má ČR na hraniciach s PR, NSR a Rakúskom. Sú tiež v súlade s požiadavkami na vstup do EÚ. Predsedovia vlád sa vzhľadom na citlivosť tohto problému  zhodli na tom, že rezorty vnútra by mu mali venovať zvýšenú pozornosť, vývoj sledovať a vyhodnocovať. Dohodli sa, že k otázke sa vrátia pri príležitosti summitu EÚ v decembri t.r. 

•	Témou rokovania bola aj problematika nárastu migrácie slovenských Rómov do v ČR, kde časť z nich žiada o azyl. Počty žiadateľov nie sú dramatické (r. 2002 - 850; r. 2003 - 900) a česká strana doteraz neudelila politický azyl ani jednému žiadateľovi. V. Špidla uviedol, že česká strana rómsku migráciu nepovažuje za problém, ktorý zaťažuje vzájomné vzťahy, súčasne ho však nepodceňuje, pretože ide zrejme o väčší migračný pohyb, než naznačuje počet žiadateľov o azyl. Predsedovia vlád sa zhodli na tom, aby sa touto otázkou naďalej intenzívne zaoberali pracovné skupiny podpredsedov vlád P. Csákyho a P. Mareša.

•	K problematike výhrad Lichtenštajnska k dohode o účasti pristupujúcich štátov na Európskom hospodárskom priestore sa dohodli premiéri na konzultáciách ministerstiev zahraničných vecí SR a ČR.

•	Predsedovia vlád SR a ČR sa zhodli na spoločných postojoch k vyšehradskej spolupráci, ktorú považujú za nesmierne dôležitú. Obe strany sa budú usilovať, aby prinášala konkrétne výsledky a aby jej obsah bol prínosom pre SR, ČR a aj pre širší región.

•	Premiéri sa dotkli aj prípravy ústavnej zmluvy EÚ. Konventom navrhovaný text je dobrým základom a nie je ho potrebné prepracúvať zásadným spôsobom, či odmietať ako celok.

•	Za účasti predstaviteľov slovenského kultúrneho a spoločenského života hovorili premiéri vo svojich vystúpeniach na oslave 85. výročia vzniku ČSR, o spoločnej budúcnosti. Zdôraznili, že obe krajiny si do nej môžu vniesť veľa pozitívneho zo spoločnej minulosti. M. Dzurinda vyslovil presvedčenie, že raz príde čas, keď bude štruktúra slovenských štátnych sviatkov prehodnotená a to aj v prospech 28. októbra.

Stretnutie s prezidentom SR R. Schusterom a s predsedom NR SR P. Hrušovským

•	Prezident SR R. Schuster, počas prijatia predsedu vlády ČR, ocenil pokrok v rozvoji bilaterálnych vzťahov i v procese integrácie oboch krajín do EÚ, pričom zdôraznil, že SR naďalej vníma ČR ako svojho najbližšieho prirodzeného partnera. Za prioritné v najbližšom období označili obaja predstavitelia diskusiu o budúcnosti EÚ, ďalší rozvoj ekonomických a obchodných vzťahov a spoluprácu vo vojenskej a bezpečnostnej oblasti. R. Schuster sa vyslovil za to, aby v oblastiach, ktoré nie sú limitované predpismi EÚ, boli medzi našimi krajinami zachované nadštandardné prvky aj po vstupe do Únie. Podporil tiež prijatie politického dokumentu na najvyššej úrovni, zameraného na ekonomickú spoluprácu oboch krajín po vstupe do EÚ a po zániku colnej únie. V. Špidla sa zaujímal o budúcoročnú voľbu prezidenta SR. Predmetom rozhovoru bolo aj vzájomné informovanie sa o názoroch na prebiehajúce reformy v SR a ČR. Na záver sa obidvaja predstavitelia zhodli v názore na návrh spoločnej deklarácie prezidentov A. Kwasniewskeho a J. Raua k problematike vyhnancov. Vyjadrili pochybnosť nad znovuotváraním už mnohokrát uzatvorených citlivých tém minulosti. Z celkového kontextu dejín nie je možné vybrať len jednu konkrétnu historickú udalosť a nezaoberať sa pritom bezprávím na tisícoch iných ľudí európskych i mimoeurópskych krajín. Všeobecné ospravedlnenie je možné prijať len komplexne v rámci celého sveta.

•	V. Špidla informoval predsedu NR SR P. Hrušovského o budovaní technických zariadení - zátarás na českej strane hranice so SR za účelom obmedzenia nelegálnej migrácie. 
P. Hrušovský požiadal V. Špidlu, aby česká strana citlivejšie formulovala a vyargumentovala vysvetlenie pre slovenskú i českú verejnosť v tejto otázke. Obaja predstavitelia sa zhodli, že SR a ČR spájajú vzťahy priateľstva, idúce nad rámec bežných susedských vzťahov, k čomu prispieva aj naša spoločná minulosť. P. Hrušovský a V. Špidla sa zhodli v názoroch na rozvoj spolupráce vo formáte V4 na všetkých úrovniach aj po vstupe do EÚ. Krajiny V4 by mohli koordinovať stratégiu vyjednávania pri rozdeľovaní portfólií budúcich komisárov v EK. Bolo by dobré, ak by sa krajiny strednej Európy dokázali dohodnúť na spôsobe koordinácie svojich snáh o získanie určitých portfólií. SR a ČR budú o prijateľnosti tejto myšlienky rokovať s PR a MR. Obe strany diskutovali aj o postoji k pripravovanej európskej ústavnej zmluve. Predseda Zahraničného výboru NR SR J. Figeľ pri hodnotení 2 kôl rokovaní MVK skonštatoval, že ide o úvodné rokovania a definitívne dohody sa dosahujú v záverečných fázach rokovaní. Ťažšie témy budú prerokované na záver r. 2003. V. Špidla ocenil, že postoje oboch krajín sú veľmi blízke a že budú vedieť spolupracovať pri presadzovaní týchto postojov. Predseda NR SR ocenil veľmi dobrú bilaterálnu spoluprácu na parlamentnej úrovni.  
	
Separátne rokovania ministra obrany SR J. Lišku s ministrom obrany ČR M. Kostelkom

Ministri obrany SR a ČR zhodnotili vojenské vzťahy medzi SR a ČR ako nadštandardné. Minister Kostelka zdôraznil, že ČR vždy podporovala a aj teraz podporuje úspešné začlenenie SR do NATO a vyslovil presvedčenie, že naše krajiny spoločne vstúpia aj do EÚ. Vyjadril presvedčenie, že naše krajiny budú mať spoločné názory aj na budúcnosť vzťahov EÚ a NATO. Podľa ČR, Aliancia musí zostať obrannou alianciou a nie diskusným fórom. ČR odmieta duplicitu vojenských síl medzi NATO a EÚ.  Minister M. Kostelka vyzdvihol skutočnosť, že obe krajiny majú rovnaký názor na miesto USA a Kanady v NATO  a v transatlantickom priestore. Český minister následne sformuloval oblasti, v ktorých by sa aj v budúcnosti mohla intenzívne rozvíjať spolupráca medzi MO SR a MO ČR. Ide o: spoluprácu v otázkach spojených s prípravou ľudí do misií a s ich vysielaním, spoluprácu v oblasti vyzbrojovania  (modernizácia vrtuľníka Mi-24, kolesové obrnené vozidlo Aligátor, projekt stredného kolesového automobilu), spoluprácu vo vojenskom školstve, spoluprácu špecialistov na ochranu proti chemickému, biologickému a radiačnému ohrozeniu. Ako myšlienku na diskusiu pre odborníkov nadhodil otázku spoločnej divízie. V otázke budúcnosti spoločnej mnohonárodnej brigády v Topoľčanoch sa riešenie bude hľadať po vstupe SR do NATO. Česká strana vidí pesimisticky svoju účasť vo vytvárajúcom sa veliteľstve zboru  NATO v Krakove, nakoľko MO ČR je výrazne limitované finančnými prostriedkami. Osobitne sa ministri venovali projektu Spoločné nebo. M. Kostelka vidí najväčšie problému v legislatívnej oblasti. Je presvedčený, že ak sa túto oblasť podarí úspešne vyriešiť, celý projekt bude úspešne fungovať v prospech oboch krajín. Ministri sa dohodli, že do konca roku 2003 expertné skupiny posúdia operačné postupy  oboch armád súvisiace s projektom Spoločné nebo, do konca apríla 2004 sa uskutoční zaškolenie letiskového personálu na Sliači a v meste Čáslav a do konca júna 2004 sa uskutoční spoločné cvičenie k prevereniu fungovania uvedeného projektu. Člen slovenskej delegácie ZNGŠ genmjr. Novotňák vyslovil záujem SR o účasť v pripravovanom chemickom pluku NATO, ktorý sa vytvára pod vedením ČR, ale slovenskej strane vzhľadom k veľkosti OS SR nevyhovuje česká požiadavka na vyčlenenie celého chemického práporu. Slovenská strana vidí možnosť spolupráce aj vo vytvorení spoločného ženijného práporu, ako aj v otázke nákupov stíhacích a dopravných lietadiel.

Separátne rokovania ministra kultúry R. Chmela s ministrom kultúry ČR P. Dostálom

V rámci rokovania obaja ministri vyzdvihli kvalitu vzájomných slovensko-českých bilaterálnych vzťahov v oblasti kultúry, ktoré sú svojou nadštandardnosťou a svojím charakterom v európskom priestore ojedinelé a vyjadrili želanie zachovať tento charakter a naďalej prehlbovať vzájomné kontakty. 
	Pozitívne zhodnotili priebeh tohto ročníka Mesiaca slovenskej a českej kultúrnej vzájomnosti, pričom zdôraznili, že množstvo slovensko-českých akcií, ktoré sa uskutočňujú len v rámci jediného mesiaca v roku, je dôkazom veľkého záujmu o takúto formu kultúrnej prezentácie a tiež určitej kultúrnej spriaznenosti obidvoch krajín.  
Minister kultúry SR informoval o situácii súvisiacej s dostavbou novej budovy Slovenského národného divadla a o možnostiach riešenia tohto problému a informoval sa o situácii v Českej republike.
Ďalším bodom spoločného rokovania bola príprava stretnutia ministrov kultúry krajín V4 v Olomouci v dňoch 12.-14.11.2003, konzultácie k programu a témam rokovania. 
Obe strany vyjadrili spokojnosť s priebehom rokovaní.

Separátne rokovania štátnej tajomníčky MH SR E. Šimkovej s námestníkom ministra priemyslu a obchodu ČR M. Pecinom

	Počas rokovania boli prerokované nasledovné otázky: záujem spoločnosti Českých energetických závodov o privatizáciu spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s.; energetická koncepcia ČR; zákon o energetike a zákon o obnoviteľných zdrojoch; oblasti spolupráce v energetickej legislatíve v súvislosti so vstupom SR do EÚ.

Závery návštevy:

•	Oficiálna návšteva predsedu vlády ČR v SR umožnila výmenu názorov na aktuálne bilaterálne a integračné otázky. Otvorenosť prezentovaných stanovísk prispela k vytvoreniu atmosféry ešte väčšej dôvery a vzájomného porozumenia.

•	V súvislosti s ukončením existencie colnej únie medzi SR a ČR zaznel záujem vydať spoločný politický dokument, v ktorom bude zdôraznená nadštandardnosť a hĺbka našich vzťahov a zároveň vyjadrená vôľa pokračovať v tejto nadštandardnosti i po vstupe do EÚ.

•	K problematike výhrad Lichtenštajnska k dohode o účasti pristupujúcich štátov na Európskom hospodárskom priestore sa uskutočnia konzultácie MZV SR a MZV ČR.

•	Obe strany sa budú usilovať, aby vyšehradská spolupráca prinášala konkrétne výsledky a aby obsah bol prínosom pre SR, ČR a aj pre širší región. Krajiny V4 by mohli koordinovať stratégiu vyjednávania pri rozdeľovaní portfólií budúcich komisárov v EK.

•	Slovenská strana nájde projekt na symbolické uctenie si osobnosti T. G. Masaryka aj na Slovensku.

•	Predsedovia vlád sa vzhľadom na citlivosť problému budovania technických zariadení (zátarás na cestách spájajúcich ČR a SR a nevedúcich cez hraničné priechody) českou stranou zhodli na tom, že rezorty vnútra by mali venovať tejto problematike zvýšenú pozornosť, vývoj sledovať a vyhodnocovať. M. Dzurinda a V. Špidla sa k tejto otázke vrátia počas summitu EÚ v decembri t.r. 

•	Česká strana problematiku nárastu migrácie slovenských Rómov do ČR nepovažuje za problém, ktorý zaťažuje vzájomné vzťahy. Touto otázkou by sa mali naďalej intenzívne zaoberať pracovné skupiny podpredsedov vlád P. Csákyho a P. Mareša.