Informácia o priebehu a výsledkoch pracovných konzultácií štátnych  tajomníkov MZV SR Jaroslava Chleba a MZV Maďarskej republiky Zsolta Németha v Bratislave dňa 22.11.2001 v súvislosti so Zákonom o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách

Dňa 22.11.2001 sa v Bratislave uskutočnili konzultácie štátnych tajomníkov MZV SR Jaroslava Chleba a MZV MR Zsolta Németha. Konzultácie iniciovala slovenská strana s cieľom vyjadriť maďarskej strane svoje stanovisko v otázke Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách (ďalej len “zákon”) a vzájomne sa informovať o tejto problematike, tak ako to predpokladá článok 15 ods. 6 Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi SR a MR z 19.3.1995 (ďalej len “základná zmluva”).

Členmi maďarskej delegácie boli: 
Zsolt Németh, štátny tajomník MZV MR
Csaba Lrincz - zástupca štátneho tajomníka MZV MR
Miklós Boros - veľvyslanec MR v SR
Katalin Bozsaky - riaditeľka 3. teritoriálneho odboru MZV MR
Zsuzsa Répás - vedúca sekretariátu štátneho tajomníka MZV MR
tlmočník

Priebeh a obsah rokovaní

1. 	Rokovanie medzi štyrmi očami

S hlavnými bodmi obsahu rokovania medzi štyrmi očami boli delegácie oboznámené v úvode plenárneho rokovania. Partneri si vymenili informácie o prístupe k problematike maďarského zákona, pričom sa obaja zhodli, že zákon by sa nemal stať politickým problémom a je záujem, aby konzultácie mali pozitívny výsledok. J. Chlebo podčiarkol, že je potrebné, aby bol zákon uvedený do súladu s medzinárodným právom a dvojstrannými zmluvami a tým boli eliminované obavy slovenskej strany.  Počas rokovania štátni tajomníci diskutovali aj o modalitách ďalšieho postupu v tejto otázke, pričom J. Chlebo uviedol, že SR nemá záujem zasahovať do vnútropolitických pomerov v MR, zároveň však ani zákon nesmie zasahovať do suverenity SR.

2. 	Plenárne rokovanie delegácií

V úvode rokovania J. Chlebo privítal maďarskú delegáciu na pôde MZV SR a vyjadril uspokojenie, že sa konzultácie k maďarskému zákonu konečne uskutočnili. Uviedol, že tento fakt vníma ako ubezpečenie zo strany MR, že v budúcnosti bude rešpektovať základnú zmluvu medzi SR a MR, ktorej nerešpektovanie SR v súvislosti so zákonom namietala. Zs. Németh vyjadril, že považuje vzájomné bilaterálne vzťahy za vyvážené a na dobrej úrovni, osobitne vyzdvihol obdobie posledných troch rokov, ktoré prinieslo intenzívne kontakty oboch strán. Vyjadril záujem MR o vzájomnú podporu pri integrácii do európskych štruktúr. Na margo základnej zmluvy Zs. Németh uviedol, že MR túto zmluvu rešpektuje, hoci podľa nich táto zmluva neupravuje vzťah materskej krajiny k príbuzenským menšinám, uznáva však, že prioritnú zodpovednosť má štát, v ktorom menšina žije. J.Chlebo uviedol, že treba hľadať praktické prejavy spolupráce, ktoré by preklenuli rozdiely v názoroch na určité veci, ako je maďarský zákon. J. Chlebo informoval partnera o základných výhradách SR voči tejto právnej norme.

Exteritoriálne účinky zákona

J. Chlebo uviedol, že zákon by mal mať zreteľne vymedzený cieľ a predmet úpravy, mal by obsahovať explicitné ustanovenie, že sa bude uplatňovať len na území MR. Zdôraznil, že z medzinárodnoprávneho pohľadu exteritorialitu zákona nemožno vnímať inak ako prielom do medzinárodného práva a narušenie integrity vnútorného poriadku SR. Zs. Németh partnera ubezpečil, že sa zákon bude uplatňovať len na území MR, čo sa zohľadní vo vykonávacích predpisoch.

Spochybnenie mnohostranných a dvojstranných zmlúv

J. Chlebo upozornil partnera na skutočnosť, že hoci § 2 ods. 2 stanovuje, že nebudú porušené medzinárodné dohody, ostatné ustanovenia tento princíp negujú. Ako alternatívu k navrhovaným maďarským legislatívnym krokom navrhol mechanizmus dvojstranných zmlúv. Zs. Németh k tomuto uviedol, že zákon sa nedotýka oblastí pokrytých bilaterálnymi zmluvami, načrtol, že v určitých oblastiach budú musieť byť zrejme uzatvorené bilaterálne dohody, ako príklad uviedol, zdravotnícke služby a zamestnávanie pre príslušníkov príbuzenskej menšiny.

Inštitucionálne právne väzby

SR chápe explicitné vyjadrenia v preambule zákona o zodpovednosti MR za Maďarov za hranicami ako zásah do výlučnej právomoci SR.  Ďalej  J. Chlebo adresoval partnerovi otázku, ako chápe § 18 ods. 1 (podpora pre subjekty sledujúce ciele prospešné Maďarstvu) a § 20 ods. 1 (úloha odporúčajúcich organizácií založených na území SR). Zs. Németh k tomuto uviedol, že žiadosti o preukazy budú preberať konzuláty  MR a budú ich postupovať maďarským orgánom. V prípade, že žiadateľ nesplní kritériá pre vydanie preukazu, ktoré boli stanovené v súlade so závermi BK, vstupuje do procesu posudzovania žiadosti - podobne ako v Zákone o zahraničných Slovákoch - odporúčajúca organizácia. Zs. Németh sľúbil zaslať SR uvedené kritériá. Uistil partnera, že bude zabezpečená ochrana osobných údajov,  tak ako ju vyžaduje slovenský právny poriadok. Podľa neho k vytváraniu právneho vzťahu medzi MR  a občanmi SR prostredníctvom zákona nedochádza.

Finančná podpora

J. Chlebo konštatoval, že v tejto oblasti má zákon niekoľko legislatívnych nedostatkov, ktoré neodstráni ani vykonávací predpis, napr. v § 25, ods. 1 stanovuje zákon podávanie žiadostí organizácii založenej za týmto účelom na území SR, no nedefinuje podľa akého právneho poriadku bude táto organizácia založená. Zároveň zdôraznil, že SR má záujem a podporuje rozvoj cezhraničnej spolupráce, no absolútna liberalizácia nie je žiadúca - SR musí mať prehľad o cezhraničných finančných tokoch. Zs. Németh vyjadril pripravenosť reagovať na slovenské pripomienky a predstavy v tejto oblasti.

Mnohostranné a dvojstranné dôsledky zákona

V tejto oblasti J. Chlebo poukázal na problematiku vydávania preukazov a činnosť mimovládnych organizácií založených na území SR, kde je potrebné detailnejšie rokovať a zároveň upozornil na diskriminačný charakter zákona. Zs. Németh konštatoval, že v správe Európskej komisie sa tento aspekt objavil, ale to je právny problém, ktorý sa vyrieši v okamihu vstupu SR a MR do EÚ, kedy  bude zabezpečený súlad so všetkými krajinami únie.

Podľa J. Chleba obe strany prezentovali rôzne vnímanie princípov medzinárodného práva a obsahu dvojstranných zmlúv, zároveň však zdôraznil, že SR vychádza pri argumentácii z reálnych faktov. Ako dôkaz uviedol počty emigrantov zo SR do MR (12 v roku 1999, 14 v roku 2000) a imigrantov z MR do SR (14 v roku 1999, 22 v roku 2000) v súvislosti s jedným z účelov zákona - predchádzať masovej migrácii zo SR do MR. Zs. Németh priznal, že migrácia zo SR je zanedbateľná, ďalej uviedol, že nemá záujem otvoriť otázku vzťahu zákona k medzinárodnému právu, podľa neho nie je žiadúce venovať sa počas rokovania právnym otázkam, keďže niektoré rozpory budú pretrvávať, aj keď sa dosiahne dohoda vo vykonávacích predpisoch. BK podľa neho otvorila nové dimenzie medzinárodného práva, ak konštatovala, že pomoc pre príbuzenské menšiny je prijateľná. 

Otázka novelizácie zákona

Zs. Németh uviedol, že nepovažuje za potrebné zákon novelizovať, no pripustil možnú modifikáciu zákona v zrkadle skúseností po jeho aplikácii v praxi. Informoval partnera, že v sobotu (24.11.2001) zasadne maďarská vláda a pravdepodobne prijme vykonávacie predpisy k zákonu, ktoré prisľúbil zaslať. Vyjadril pripravenosť ku konzultáciám v tejto otázke, ak to SR bude považovať za potrebné.

3. 	Záver rokovania

Konzultácie štátnych tajomníkov sa uskutočnili po prvý krát od prijatia predmetného zákona.  Rokovania potvrdili záujem oboch strán o pravidelnú výmenu názorov a stanovísk. V závere rokovania bola dosiahnutá vzájomná dohoda o ďalšom postupe na troch paralelných úrovniach. Prvú budú predstavovať experti medzinárodného práva, ktorých cieľom bude ujasnenie si vzájomných pozícií v otázke súladu s medzinárodným právom. Ďalšou bude hľadanie riešenia finančnej podpory pre občanov SR maďarskej národnosti, pričom maďarská strana vyjadrila pripravenosť reagovať na slovenské pripomienky a predstavy. V tretej rovine bude vyhodnotená aktuálna zmluvná základňa a prípadne navrhnutá modifikácia dvojstranných zmlúv. 

MZV SR bude pokračovať v bilaterálnych konzultáciách s MR o zákone na spomenutých troch úrovniach.

Stretnutie potvrdilo dobré bilaterálne vzťahy a pripravenosť oboch krajín vzájomne spolupracovať v otázke zákona a iných oblastiach spoločného záujmu.