1.  Metodika a postupy pri uplatňovaní kategorizácie NUTS v krajinách EÚ

Pri kreovaní a uplatňovaní klasifikácie NUTS sa prihliadalo na nasledovné zásady:

a)   NUTS uprednostňujú už inštitucionalizované hranice. Územie krajiny možno rozčleniť na                                                      územné celky podľa rôznych kritérií. Vo všeobecnosti sú tieto kritériá normatívne alebo analytické. Normatívne regióny, ktorých hranice sa vytvorili podľa historických, kultúrnych a iných činiteľov, kopírujú správne členenie krajiny, kde počet obyvateľov dosahuje takú mieru pri ktorej možno organizovať jednotlivé činnosti účinne a hospodárne. 

Analytické regióny sa  určujú podľa analytických podmienok. Sú to územia určené podľa geografických kritérií alebo na základe spoločensko-hospodárskych kritérií.

Z praktických dôvodov bol systém NUTS postavený v prvom rade na územno-správnom členení jednotlivých členských krajín, na už vytvorené inštitucionalizované hranice územných celkov, podľa normatívnych kritérií.

b)	NUTS uprednostňuje všeobecné znaky územných celkov, nepoužíva špeciálne územné jednotky (napr. banské oblasti, poľnohospodárske oblasti,..) a zaoberá sa regionálnymi jednotkami.

c)	NUTS je päťstupňové hierarchické triedenie, s tromi regionálnymi a dvomi lokálnymi úrovňami. Správna štruktúra členských krajín sa v podstate skladá z dvoch hlavných regionálnych úrovní ( napr. vo Francúzsku department a región, v Španielsku provincia a „Communidades autonomas“, v Taliansku región a provincia,…) a z jednej lokálnej úrovne (obce).

Napriek tomu, že pri vytvorení systému bolo základným cieľom zabezpečenie porovnateľnosti na jednotlivých úrovniach NUTS, predsa sú značné rozdiely medzi veľkosťami území, počtami obyvateľov, v hospodárstve ale aj v „sile“ verejnej správy. Napr. na úrovni NUTS 2 región Lombardia má 9 miliónov, Ile de France 10 miliónov obyvateľov avšak zhruba 16 regiónov má menej ako 300 tisíc obyvateľov. Podľa rozlohy patria k najväčším Ovre Norrland vo Švédsku so 154 tis. km2 a Pobjois-Suomi vo Fínsku so 136 tis.km2.  
   
Územné rozdelenie členských krajín EÚ, podľa systému NUTS (2000):

Krajina | NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3
Belgicko | 3 | 11 | 43
Dánsko | 1 | 1 | 15
Fínsko | 2 | 6 | 20
Francúzsko | 9 | 26 | 100
Grécko | 4 | 13 | 51
Holandsko | 4 | 12 | 40
Írsko | 1 | 2 | 8
Luxembursko | 1 | 1 | 1
Nemecko | 16 | 40 | 441
Portugalsko | 3 | 7 | 30
Rakúsko | 3 | 9 | 35
Španielsko | 7 | 18 | 52
Švédsko | 1 | 8 | 21
Taliansko | 11 | 20 | 103
Veľká Británia | 12 | 37 | 133
Celkom | 78 | 211 | 1 093

V dôsledku veľkých rozdielov vo veľkosti teritoriálnych jednotiek v jednotlivých krajinách EÚ bol iniciovaný návrh nariadenia do Európskeho parlamentu o zavedení všeobecnej klasifikácie územno-štatistických jednotiek NUTS ( Proposal for a regulation of the European Parlament and of the Counsil of the European Union On the establishment of a common classification of Territorial Units for Statistics) NUTS-2001/0046(COD) kde v kapitole III., v bode 2 tohto materiálu  určuje rozmedzie počtu obyvateľstva jednotlivých úrovní NUTS nasledovne:

Úroveň NUTS | Min. počet obyvateľov | Max. počet obyvateľov
NUTS 1 | 3 000 000 | 7 000 000
NUTS 2 | 800 000 | 3 000 000
NUTS 3 | 150 000 | 800 000

2. Alternatívy kategorizácie územno – štatistických jednotiek na úrovni NUTS 2 na Slovensku

Ako upozorňujeme v predkladacej správe, v súčasnosti zaužívaná územná systemizácia Slovenska na úrovni NUTS 2 má  dve alternatívy:  

Alternatíva A :Územná systemizácia zverejnená v zbierke zákonov ako opatrenie ŠÚ SR č.75 zo dňa 4.3.1998 dohodnutá s Eurostatom a používaná pri porovnávaní slovenských regiónov s regiónmi iných európskych štátov . 
Alternatíva B: systemizácia na úrovni NUTS 2 uplatňovaná na čerpanie prostriedkov zahraničnej pomoci určenej na dosiahnutie sociálnej a ekonomickej súdržnosti, ktoré vláda SR schválila uznesením č. 240/2001 v Národnom pláne regionálneho rozvoja SR.

Pre porovnanie uvádzame základné štatistické ukazovatele oboch alternatív. 

2.1 Alternatíva A – Vypracovaná ŠÚ SR a registrovaná Eurostatom ( grafická príloha) 

Pre potreby štrukturálnej politiky a prispôsobenie sa krajinám EÚ bola na Slovensku  vypracovaná Územná systemizácia SR podľa systému NUTS Štatistickým úradom SR.
Táto systemizácia bola prerokovaná a následne registrovaná Eurostatom. 

Štatistický úrad SR územnú systemizáciu zverejnil v Zbierke zákonov ako opatrenie ŠÚ SR č.75 zo dňa 4. marca 1998, ktorým sa ustanovuje Číselník štatistických územných jednotiek Slovenskej republiky.

Územná systemizácia v zmysle tohoto opatrenia ŠÚ SR je nasledovná:
Územná jednotka | Počet | Územný celok
NUTS 1 | 1 | Slovensko

NUTS 2

4

Bratislavský kraj
Západné Slovensko
Stredné Slovensko
Východné Slovensko

NUTS 3 | 8 | Kraje Slovenska
NUTS 4 | 79 | Okresy Slovenska
NUTS 5 | 2 878 | Obce Slovenska

Základné štatistické ukazovatele poskytujúce prehľad o sociálnej a ekonomickej úrovni regiónov na úrovni NUTS 2, t.j. v základnom operačnom priestore regionálnej politiky sú nasledovné:

Región | Počet obyvateľov | Rozloha (km2)
Bratislavský kraj | 617 049 | 2 053
Západné Slovensko | 1 874 829 | 14 992
Stredné Slovensko | 1 355 930 | 16 243
Východné Slovensko | 1 554 739 | 15 744
Zdroj: ŠÚ SR, k 31.12.2001

Región

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
1999

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
2000

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
1. polrok 2001

Bratislavský kraj | 6,17 | 6,80 | 6,49
Západné Slovensko | 15,51 | 16,94 | 17,47
Stredné Slovensko | 18,72 | 19,34 | 19,86
Východné Slovensko | 23,97 | 23,92 | 24,84

Vývoj HDP v rokoch 1996 – 1998 podľa regiónov na úrovni NUTS 2

1996

Región

Počet obyvateľov
(1000)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa 
(tis. PPS)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa                (% z priemeru EÚ)

Bratislavský kraj | 618,6 | 17,3 | 96
Západné Slovensko | 1 876,0 | 7,9 | 44
Stredné Slovensko | 1 350,6 | 7,4 | 41
Východné Slovensko | 1 528,2 | 6,8 | 37

1997

Región

Počet obyvateľov
(1000)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa
(tis. PPS)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa
(% z priemeru EÚ)

Bratislavský kraj | 618,8 | 19,0 | 98
Západné Slovensko | 1 876,9 | 8,7 | 45
Stredné Slovensko | 1 352,6 | 8,2 | 42
Východné Slovensko | 1 535,0 | 7,4 | 38

1998

Región

Počet obyvateľov
(1000)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa
(tis. PPS)

Hrubý domáci produkt na obyvateľa
(% z priemeru EÚ)

Bratislavský kraj | 618,1 | 19,9 | 98
Západné Slovensko | 1 877,1 | 9,0 | 45
Stredné Slovensko | 1 354,0 | 8,5 | 42
Východné Slovensko | 1 541,3 | 8,0 | 39
Zdroj: ŠÚ SR 

2.1.1	Výhody a nevýhody aplikácie alternatívy A

Výhody:

1.	Klasifikácia podľa alternatívy A je už zaužívaná najmä v komunikácii s orgánmi EÚ (EK a Eurostatom). V zmysle nej je od roku 1996 zabezpečené spracovanie štatistických informácií, sú poskytované údaje do databázy Eurostatu a používané pre potreby štatistického porovnávania s inými krajinami Európy. Uzavretie kapitoly hospodárska súťaž by bolo uľahčené. 
2.	S výnimkou Bratislavského kraja sú všetky regióny na porovnateľnej úrovni a riešia podobné problémy  rozlohou i počtom obyvateľov sú viac vyrovnané. Región východného Slovenska má prirodzené hranice.
3.	Regionálna mapa štátnej pomoci vypracovaná Úradom pre štátnu pomoc SR bola vyhotovená na základe tejto klasifikácie. 

Nevýhody:

1.	Ich usporiadanie na úrovni NUTS 2 nekorešponduje s usporiadaním, ktoré bolo dohovorené a je uplatňované pre potreby tvorby Národného plánu regionálneho rozvoja SR.
2.	Na úrovni NUTS 2 nerešpektuje osobitné požiadavky tvorcov (KÚ, ZMOS, G3S) Regionálnych operačných plánov juhozápadného a severozápadného Slovenska (v zmysle spolupráce Trenčianskeho a Žilinského kraja a Trnavského a Nitrianskeho kraja). 
3.	Vyžiada si prepracovanie Regionálnych operačných programov a Národného plánu regionálneho rozvoja SR ako aj vymenovanie nových monitorovacích výborov na úrovni regiónov NUTS 2. V dôsledku zrušenia odborov regionálneho rozvoja a iných odvetvových vzťahov na okresných a krajských úradoch je pre rok 2002 výrazne oslabená odborná a spracovateľská kapacita pre vypracovanie nových regionálnych operačných programov. 

2.2 Alternatíva B: Územno-štatistické jednotky NUTS 2 realizované podľa Národného plánu regionálneho rozvoja SR ( grafická príloha) 

Svojím uznesením č. 923/1999, k návrhu Integrovaného plánu regionálneho a sociálneho rozvoja Slovenskej republiky časť 1 – Národná rozvojová stratégia v bode A.1. vláda Slovenskej republiky schválila prioritný región na realizáciu Integrovaného plánu regionálneho a sociálneho rozvoja SR a čerpanie investičnej podpory Phare 2000 na dosiahnutie sociálnej a ekonomickej súdržnosti pre rok 2000-2001 nasledovne:
Slovensko – východ, zložený z Prešovského, Košického a Banskobystrického kraja,
Slovensko – severozápad, zložený zo Žilinského a Trenčianskeho kraja,
Slovensko – juhozápad, zložený z Nitrianskeho a Trnavského kraja,
Pričom v rámci krajov za prioritné sú považované zaostávajúce okresy s dôrazom na región Slovensko – východ.

Uznesením vlády SR č. 240 zo dňa 15.3.2001 bol schválený Národný plán regionálneho rozvoja SR. Cieľové regióny na úrovni NUTS 2 definované v tomto dokumente sú totožne  definované ako v Integrovanom pláne regionálneho a sociálneho rozvoja SR.

Základné štatistické ukazovatele poskytujúce prehľad o sociálnej a ekonomickej úrovni týchto regiónov na úrovni NUTS 2 sú nasledovné:

Región | Počet obyvateľov | Rozloha (km2)
Bratislavský kraj | 617 049 | 2 053
Slovensko-juhozápad | 1 266 043 | 10 491
Slovensko-severozápad | 1 302 639 | 11 289
Slovensko-východ | 2 216 816 | 25 199
Zdroj:  ŠÚ SR (2001)

Región

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
1999

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
2000

Priemerná miera disponibilnej nezamestnanosti (%)
1. polrok 2001

Bratislavský kraj | 6,17 | 6,60 | 6,49
Slovensko-juhozápad | 15,93 | 17,67 | 18,20
Slovensko-severozápad | 14,29 | 15,18 | 15,11
Slovensko-východ | 23,13 | 23,29 | 24,28
Zdroj: NÚP SR

Vývoj HDP v týchto regiónoch v rokoch 1996 – 1998 podľa regiónov na úrovni NUTS 2 znázorňujú nasledovné ukazovatele:

1996

REGIÓN

Počet obyvateľov
(1000 obyvateľov)

HDP na obyvateľa
tis. PPS

HDP na obyvateľa

% z priemeru EU

Bratislavský kraj | 618,6 | 17,3 | 96
Región Slovensko-juhozápad (Trnavský kraj, Nitriansky kraj) | 1 266,0 | 7,9 | 44
Región Slovensko- severozápad (Trenčiansky kraj, Žilinský kraj) | 1 296,6 | 7,5 | 41
Región Slovensko-východ (Banskobystrický kraj, Prešovský kraj, Košický kraj) | 2 192,2 | 7,1 | 39

1997

REGIÓN

Počet obyvateľov
(1000 obyvateľov)

HDP na obyvateľa
tis. PPS

HDP na obyvateľa
% z priemeru EU

Bratislavský kraj | 618,8 | 19,0 | 98
Slovensko juhozápad | 1 266,7 | 8,7 | 45
Slovensko-severozápad | 1 298,9 | 8,2 | 42
Slovensko-východ | 2 199,0 | 7,8 | 40

1998

REGIÓN

Počet obyvateľov
(1000 obyvateľov)

HDP na obyvateľa
tis. PPS

HDP na obyvateľa
% z priemeru EU

Bratislavský kraj | 618,1 | 19,9 | 98
Slovensko juhozápad | 1 267,0 | 9,0 | 45
Slovensko severozápad | 1 300,4 | 8,6 | 43
Slovensko východ | 2 216,9 | 8,2 | 41
Zdroj: ŠÚ SR

2.2.1 Výhody a nevýhody aplikácie alternatívy B

Výhody:

1.	Klasifikácia na úrovni NUTS 2 v alternatíve B je už zaužívaná  v základných dokumentoch slovenskej regionálnej politiky. Podľa nej bol vybudovaný systém 4 Regionálnych a monitorovacích výborov (155 členov), vypracované  regionálne operačné plány aj Národný plán regionálneho rozvoja SR. 
2.	Potvrdením klasifikácie na úrovni NUTS 2 podľa alternatívy B v oblasti priorít a opatrení by sa jednoznačne zadefinovala a zjednotila pozícia samosprávnych krajov v rámci implementácie strategického plánovacieho dokumentu - Národného plánu regionálneho rozvoja SR.

Nevýhody:

1.	Časové vákuum počas negociácie o zmene klasifikácie na úrovni NUTS 2 s Eurostatom (odhadované na niekoľko mesiacov) s následnými negatívnymi dôsledkami na kontinuitu prác pri zabezpečovaní spracovania a poskytovania štatistických údajov.

2.	Zabezpečenie do dvoch rokov od prijatia novej klasifikácie NUTS prepočet štatistických údajov za posledných 5 rokov (požiadavka definovaná v pripravovanom nariadení EP, Rady EÚ o NUTS), zabezpečenie zmeny číselníkov, premietnutie zmien v digitálnych mapách, úpravy časových radov v databázach ŠÚ SR a Eurostatu.

3.	Riziko spomalenia negociácie v kapitole Hospodárska súťaž najmä z pohľadu novej regionálnej mapy štátnej pomoci najmä z pohľadu otvorenia negociačného procesu s Eurostatom o klasifikácii na úrovni NUTS 2 a čakanie na rozhodnutie (akceptáciu).

 Spoločné nevýhody obidvoch alternatív

Vzhľadom k tomu, že podpora sa bude vzťahovať na počet obyvateľov oprávnených regiónov, nezačlenenie Bratislavského kraja medzi podporované regióny znevýhodňuje pri uchádzaní sa o prostriedky z predvstupových fondov EÚ určených na regionálny rozvoj celé Slovensko.