I. ÚVOD

Podpora bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), ochrana zamestnancov, ochrana spoločnosti a životného prostredia pred nepriaznivými účinkami práce je súčasťou štátnej politiky na Slovensku, rovnako ako vo všetkých krajinách sveta. Štát realizuje svoju politiku sústavou legislatívnych opatrení, ktorými usmerňuje túto oblasť a sústavou kontrolných orgánov, ktorými zabezpečuje dodržiavanie a presadzovanie ustanovených právnych opatrení. Právny a kontrolný systém by mali dopĺňať ďalšie nástroje, ktoré pomáhajú uplatňovať trvalé udržiavanie dobrej úrovne a zlepšovanie BOZP, čo si vyžaduje trvalé aktivity a podporu zo strany štátu.

Rozvojom právnej a spoločenskej kultúry v oblasti práce sa pozmenil aj obsah a význam pojmov bezpečnosť, zdravie, ochrana pri práci a pod. Koncepcia štátnej politiky vychádza z nového prístupu chápania týchto pojmov. BOZP nie je chápaná len ako protiúrazová prevencia, vytváranie bezpečnosti a ochrany zdravia, ale zahŕňa aj podmienky pre uspokojivú prácu, pohodu pri práci, sociálnu ochranu zamestnancov a právnu ochranu iných osôb, ktoré sa s vedomím zamestnávateľov zdržujú na ich pracoviskách. Je chápaná ako ochrana zamestnancov s ohľadom na všetky aspekty súvisiace s prácou vrátane takých faktorov ako  je stres, psychický teror na pracovisku (mobing), obťažovanie (harassment) a rovnosť príležitostí pre mužov a ženy na pracovisku. Túto filozofiu dotvára definícia Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) podľa ktorej je zdravie nielen neprítomnosť choroby, ale je to stav fyzickej, psychickej a sociálnej pohody.

Požiadavka na ustanovenie, vykonávanie a pravidelné vyhodnocovanie celkovej vnútroštátnej politiky BOZP a pracovného prostredia je deklarovaná aj v rámcovom Dohovore Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 155 z roku 1981 (ratifikovaný vyhl. č. 20/1989 Zb.) a je súčasťou základných zásad novelizovaného zákona NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci. Dobrou úrovňou BOZP možno zabrániť nenahraditeľným stratám na ľudských životoch a zdraví pri pracovných úrazoch, chorobách z povolania, iných poškodení zdravia z práce, ako aj následnom dopade na populáciu, ktoré predstavujú okrem humánneho aspektu aj veľké materiálne straty. Ekonomický efekt sa však najvýraznejšie prejavuje v tom, že postupy, ktoré vedú k zlepšovaniu bezpečnosti a ochrany zdravia a zlepšovaniu pracovných podmienok, vedú zároveň k vyššej produktivite, efektívnosti a kvalite práce, k vyššej prosperite podnikov a štátu.

Cieľom takejto politiky je aj ovplyvňovanie postojov zamestnancov k zdravému spôsobu života, k zvyšovaniu kultúry práce a posilňovanie zodpovednosti za vlastné zdravie. To sa premieta aj v ovplyvňovaní správania sa občanov v nepracovných aktivitách a vývoji mimopracovnej úrazovosti.

Vláda SR prijala v roku 1994 Koncepciu bezpečnosti a ochrany zdravia v SR a v roku 1996 Koncepciu transformácie sociálnej sféry, ktorá tiež parciálne rieši koncepčné otázky BOZP. Preberaním predpisov Európskej únie do právneho systému v Slovenskej republiky a prijatím nových právnych úprav v oblasti inšpekcie práce vzniká nová situácia, na ktorú musí reagovať aj koncepcia štátnej politiky BOZP. 

V celom svete prebieha zameranie sociálnej politiky na nové prístupy k bezpečnosti a zdraviu pri práci a ich presadzovaniu. Európska únia prijala „Novú stratégiu spoločenstva v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci na roky 2001 – 2006“ s cieľom prispôsobiť sa zmenám v práci a spoločnosti. Táto stratégia, princípy a navrhované prístupy musia byť základom aj pre formulovanie koncepcie BOZP na Slovensku.

II. VYHODNOTENIE KONCEPCIE BOZP Z ROKU 1994 
     A KONCEPCIE TRANSFORMÁCIE SOCIÁLNEJ SFÉRY Z ROKU 1996   

Koncepcia BOZP

       Koncepciu BOZP spracoval v roku 1993 Úrad bezpečnosti práce SR. Túto koncepciu schválila vláda SR uznesením č. 103 vo februári 1994 a zároveň uložila ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny SR realizovať koncepciu a ministrom a ostatným vedúcim ústredných orgánov štátnej správy SR spolupracovať pri jej realizácii.

       V zmysle návrhov, ktoré obsahovala koncepcia, začala od marca 1993 pracovať Stála pracovná komisia pre bezpečnosť a zdravie pracovníkov a pracovné prostredie, ako poradný orgán Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR (RHSD SR). Od štátneho odborného dozoru bola zák. č. 256/1994 Z.z. odčlenená Technická inšpekcia, ktorá plní úlohy v oblasti technických zariadení, najmä tých, ktoré sú považované za služby organizáciám, a preto sú spoplatnené. Technická inšpekcia je nezisková príspevková organizácia, ktorá v súčasnosti zabezpečuje svoju činnosť s minimálnym príspevkom štátu.

      Koncepcia BOZP z roku 1994 navrhla nový systém inšpekcie práce a kontroly odborovými orgánmi. Inšpekcia práce sa realizovala zákonom č. 95/2000 Z.z. v súlade s ratifikovaným Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 155 z roku 1981 a odporúčaniami tripartitnej misie MOP, ktorá v roku 1992 hodnotila ekonomickú efektívnosť inšpekcie práce v SR. Tieto zmeny sa nedotkli systému kontrolnej činnosti BOZP vykonávanej odborovými orgánmi. 

      Konkrétne zámery Koncepcie vyústili do 19 legislatívnych úloh, z ktorých možno považovať v súčasnosti za splnené nasledovné:
-	Zákon o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci (č. 330/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov)
-	Zmena a doplnenie zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore (zákon č. 256/1994 Z. z.) – odčlenenie Technickej inšpekcie. 
-	Zákon o technických požiadavkách na výrobky a posudzovaní zhody (č. 264/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov), zákon o zodpovednosti za vadný výrobok (č. 294/1999 Z. z.)
-	Zákon o prevencii veľkých havárií (č. 261/2002 Z.z.)
-	Zákon o inšpekcii práce (č. 95/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov)
-	Zákon o chemických látkach (č. 163/2001 Z. z.)
-	Zákon o zakázaných prácach (Zákonník práce č. 311/2001 Z. z. )
-	Vyhláška o poskytovaní osobných ochranných pracovných prostriedkoch (OOPP) (č. 377/1996 Z. z. )
-	Vyhláška o bezpečnostných značkách a farbách (Nar. vl. č. 444/2001)
-	Novelizácia vyhlášok o vyhradených technických zariadeniach (č. 74/1996 Z. z.)
-	Novelizácia vyhlášky o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami (Nariadenie vlády č. 40/2002, Novelizácia zákona 272/1994 Z.z.))
-	Vyhláška o ochrane a podpore zdravia pri práci (novelizácia zákona č. 272/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov) 
-	Preberanie smerníc EÚ (prebratých viacero smerníc vychádzajúcich z rámcovej Smernice č. 89/391/EEC a Smerníc pre technické zariadenia).

Nesplnené, resp. nesplnené v celom rozsahu boli najmä tieto úlohy:
-	zákon o úrazovom poistení
-	predpis o výchove k BOZP v rámci školskej sústavy
-	ratifikácia dohovorov MOP č. 81 o inšpekcii práce v priemysle a obchode, č. 129 o inšpekcii práce v poľnohospodárstve
-	novelizácia vyhlášky č. 111/1975 Zb. o evidencii a registrácii pracovných úrazov (odklad vzhľadom na rokovanie MOP o tejto problematike v roku 2002 )
-	vyhláška o poskytovaní prvej pomoci.

Uvedené nesplnené úlohy sú navrhované na realizáciu v rámci predkladanej Koncepcie BOZP.

Koncepcia transformácie sociálnej sféry

V uvedenom dokumente Koncepcia transformácie sociálnej sféry z roku l996 boli stanovené tri úlohy týkajúce sa BOZP.

-	vypracovanie modelu inšpekcie práce, ktorý bol spracovaný MPSVR SR, prerokovaný so sociálnymi partnermi a bol podkladom pre vypracovanie zákona o inšpekcii práce č. 95/2000 Z. z..
-	MPSVR SR vypracovalo tiež model BOZP, ktorý bol po prerokovaní využitý pre tvorbu zákona č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci.
-	treťou úlohou bolo vypracovanie zákona o inšpekcii práce, ktorý bol prijatý v roku 2000, novelizovaný v roku 2002 (zák. č. 231/2002 Z. z.). 

III. CIELE KONCEPCIE ŠTÁTNEJ POLITIKY BOZP

Tak ako iné oblasti spoločenského života, aj oblasť BOZP sa dynamicky rozvíja. Bezpečnosť a zdravie pri práci predstavuje v súčasnosti jednu z najvýznamnejších oblastí sociálnej politiky Európskej únie a vyspelých štátov sveta. Vychádzajúc z nových princípov uplatňovaných v Európskej únii, potrieb a súčasného stavu v tejto oblasti v Slovenskej republike sú ciele štátnej politiky BOZP zamerané hlavne na:
	trvalé zlepšovanie BOZP, pracovných podmienok, pracovného prostredia a znižovanie 
     pracovných úrazov a chorôb z povolania  
  holistický (celostný) prístup k riešeniu problematiky bezpečnosti a zdravia pri práci,
    čo znamená chápanie bezpečnosti aj zdravia pri práci ako jeden celok. Táto zásada je 
    s veľkým dôrazom presadzovaná vo všetkých koncepčných materiáloch 
    medzinárodných organizácií (viď kap. VI). Súčasťou tohto prístupu je aj komplexný 
    rozvoj pohody pri práci, zvyšovanie kultúry práce, posilnenie ekonomických stimulov 
    a sociálnej zodpovednosti zamestnávateľov,
 posudzovanie a prevenciu rizík, na zvyšovanie schopnosti rozpoznať riziká vrátane  
   nových rizík a zvládať ich, a na progresívne opatrenia dobrej praxe,
 vzdelávanie a podporu povedomia obyvateľstva, školskú prípravu, školenia, tréningy a 
   motiváciu zamestnancov,
 budovanie partnerstva medzi všetkými aktérmi, hlavne na zapájaní zamestnancov do 
   otázok BOZP.
Bezpečné a zdravé pracovné prostredie a organizácia práce sú faktormi výkonnosti podnikov a ekonomiky celej spoločnosti. Pre systematické napredovanie, rozvoj a začlenenie sa Slovenskej republiky do európskych štruktúr je potrebné prispôsobiť novým trendom aj štátnu politiku v oblasti BOZP, stanoviť jednotné a jasné ciele na obdobie 5 až 10 rokov.

Pre dosiahnutie cieľov štátnej politiky BOZP je potrebné:

a)	posilňovanie právnej zodpovednosti vo vzťahu k BOZP,
b)	budovanie pozitívnych postojov najvyšších politických a štátnych činiteľov, zamestnávateľov, zamestnancov a celej verejnosti k problematike bezpečnosti a ochrane zdravia,
c)	presadzovanie systémových riešení, plánovitosť, komplexnosť a uplatňovanie zásad dobrej praxe v riadení BOZP,
d)	zabezpečenie dôslednej implementácie predpisov do každodennej praxe a dodržiavanie zásad BOZP,
e)	podporovanie ekonomickej zainteresovanosti zamestnávateľov, aby sa bezpečná práca „oplácala“,
f)	presadzovanie holistického (celostného) prístupu k riešeniu otázok bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a uspokojivých pracovných podmienok,
g)	zabezpečenie efektívnej inšpekcie práce a štátneho dozoru pri presadzovaní predpisov BOZP,
h)	vybudovanie efektívneho systému výchovy a vzdelávania k BOZP,
i)	podporovanie vedy a výskumu v oblasti ochrany práce,
j)	zvyšovanie spoločenského uznania dobrých výsledkov v oblasti BOZP,
k)	zavádzanie a podporovanie opatrení na zdokonalenie systémov riadenia BOZP a programov podpory zdravia v podnikoch,
l)	rozvoj a podpora činnosti odborných poradenských a konzultačných služieb v oblasti BOZP,
m)	presadzovanie spolupráce sociálnych partnerov a aktívnej účasti zamestnancov na riešení otázok BOZP, 
n)	presadzovanie rozvoja ľudských zdrojov v oblasti BOZP v riadiacej i výkonnej sfére,
o)	podporovanie informovanosti, publicity,
p)	podporovanie zahraničnej spolupráce v oblasti BOZP.

IV. ANALÝZA SÚČASNÉHO STAVU 
Súčasná legislatíva v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike vytvára rámec na uplatňovanie základných zásad, založených na princípoch dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a smerníc Európskej únie (EU). Je vytvorený systém kontrolných orgánov, vychádzajúci z dlhoročných tradícií, presadzujúci dodržiavanie predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti technických zariadení a ustanovených pracovných podmienok. Určitým nedostatkom je absencia účinných ekonomických nástrojov, podnecujúcich lepšie uplatňovanie BOZP v praxi.
Zmeny v spoločenskom, politickom a hospodárskom systéme sa premietajú aj do oblasti BOZP. Na jednej strane pretrvávajú problémy z predchádzajúceho obdobia, ktorých riešenie po desiatky rokov nebolo úspešné, na druhej strane vznikajú nové problémy v dôsledku zmeny vlastníckych vzťahov, liberalizácie hospodárskych procesov a transformácie pracovných vzťahov.

Charakteristické nedostatky v oblasti BOZP  v súčasnosti sú:

1)	nedostatočné spoločenské docenenie významu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, hoci sa týka priamo či nepriamo väčšiny občanov,
2)	nedostatočné právne vedomie zamestnávateľov, zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb,
3)	zamestnávatelia preferujú hospodárske a komerčné aktivity pred starostlivosťou o zamestnancov,
4)	nedostatočné oboznamovanie zamestnancov s predpismi týkajúcimi sa výkonu ich práce, ale aj nedostatočná kontrola a vyžadovanie ich dodržiavania, pokiaľ boli s nimi oboznámení,
5)	súčasný  systém príplatkov za sťažené pracovné prostredie a nízka cena práce nemotivuje zamestnávateľov k odstraňovaniu prevádzok s vysokým rizikom poškodenia zdravia zamestnancov, ako ani zamestnancov, ochotných v takýchto podmienkach pracovať,
6)	zamestnanci sú ochotní strpieť aj nevyhovujúce (nebezpečné) pracovné podmienky len preto, aby získali zamestnanie, resp. aby nestratili zamestnanie,
7)	klesá osobná zodpovednosť zamestnancov za svoje zdravie,
8)	nízka úroveň technologickej disciplíny a starostlivosti o technické zariadenia a prevádzkové objekty,
9)	pretrváva absencia závodnej zdravotnej služby (služieb pracovného lekárstva),
10)	aj napriek vysokému počtu poradenských a konzultačných centier (oprávnených organizácií), poskytujúcich odborné služby v oblasti BOZP, nie je dostatočná úroveň ich činnosti , ani ich rovnomerné územné rozmiestnenie,
11)	chýba progresívne úrazové poistenie – ekonomická zainteresovanosť a motivácia k zvyšovaniu úrovne starostlivosti o BOZP,
12)	nie sú využívané ďalšie ekonomické nástroje k zvýšeniu zainteresovanosti zamestnávateľov v oblasti BOZP (napr. daňové zvýhodnenia),
13)	nedostatočné spoločenské ocenenie bezpečnostného technika a jeho postavenie v podniku v porovnaní s krajinami EÚ,
14)	nie je v plnom rozsahu zabezpečený holistický (celostný) prístup k výkonu dozoru v oblasti bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci všetkými inšpekčnými a dozornými orgánmi pôsobiacimi v tejto oblasti,
15)	v niektorých rezortoch nie je zabezpečený nezávislý a komplexný dozor nad dodržiavaním požiadaviek BOZP v zmysle požiadaviek Protokolu z roku 1995 k Dohovoru MOP č. 81 z roku 1947 (v rezortoch vyňatých z pôsobnosti zákona č. 95/2000 Z.z. sa vykonáva len „rezortný“ dozor),
16)	nie sú jednoznačné kompetencie jednotlivých  dozorných orgánov v oblasti ochrany zdravia pri práci, pracovného prostredia a niektorých technických zariadení,
17)	nie sú v plnom rozsahu akceptované pripomienky medzinárodných inštitúcií týkajúce sa rozsahu odborovej kontroly a štátnych dozorných orgánov 
18)	chýbajú návody na plnenie jednotlivých právnych požiadaviek v oblasti BOZP, pravidlá dobrej praxe pre podniky – napr. ako posudzovať riziká, ako zostaviť podnikovú politiku BOZP, ako zorganizovať havarijnú pripravenosť a pod.
19)	nedostatočná pozornosť je venovaná propagácii a osvete problematiky BOZP,
20)	chýba záujem zamestnávateľských subjektov na podporu a využívanie skúseností „dobrej praxe“ BOZP,
21)	nie je dopracovaný systém školského vzdelávania žiakov a učiteľov v oblasti BOZP a motivácie pre získanie návykov bezpečného správania sa,
22)	nie sú zabezpečené dostatočné prostriedky na podporu vedy a výskumu v oblasti BOZP

V. KONCEPCIA ŠTÁTNEJ POLITIKY BOZP

Politika štátu v oblasti ochrany práce musí byť orientovaná na všetky oblasti, ktoré podporujú zabezpečenie a trvalé zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, uspokojivých pracovných podmienok a kultúry práce. Pre naplnenie cieľov koncepcie štátnej politiky BOZP v jednotlivých oblastiach je potrebné:

A) Štátna politika BOZP 

a) formulovať, vykonávať a pravidelne hodnotiť štátnu politiku BOZP a jej 
    uplatňovanie v spoločnosti, ktorú ako otvorený dokument bude možné dopĺňať, 
    upravovať,
       b) rozvinúť a zefektívniť spoluprácu sociálnych partnerov pri riešení problematiky 
           BOZP na celoslovenskej, krajskej aj miestnej úrovni; vytvárať podmienky pre väčšiu          
           účasť zamestnancov na zlepšovaní BOZP,
c)	podporiť zavádzanie systémov riadenia BOZP v podnikoch v zmysle odporúčaní MOP a zabezpečiť tvorbu podporných dokumentov – príručiek dobrej praxe,
d)	využívať profesné a zamestnávateľské združenia, aby legislatívne, ekonomicky, odborne a spoločensky pôsobili na svojich členov,
e)	zriadiť odborný poradný orgán ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR pre oblasť BOZP s cieľom vypracovávať návrhy a stanoviská k zásadným materiálom BOZP, v ktorom budú mať zastúpenie uznávaní odborníci z praxe, štátnych orgánov, vedy, školstva a sociálnych partnerov.

B) Rozvíjanie spoločenského povedomia a motivácie k BOZP

a)	podporovať nové informačné stratégie vo forme poradenských, informačných, publikačných a dokumentačných služieb, kampaní, osvety a rozširovanie informácií:
-	na prevenciu pracovných úrazov a chorôb z povolania, zlepšovanie pracovných podmienok a presadzovanie systémového prístupu k BOZP
-	na zvyšovanie povedomia a presadzovanie podmienok vytvárajúcich pracovnú pohodu zamestnancov na pracoviskách, ako je odbúravanie stresu, mobingu, obťažovania a diskriminácie pohlaví,
-	na zvyšovanie kultúry práce,
b)	usmerniť a posilniť motiváciu zamestnávateľov a zamestnancov v starostlivosti o  
            BOZP účinnými ekonomickými nástrojmi (napr. úrazové poistenie, systémy a        
            programy daňového zvýhodnenia),

C) Presadzovanie predpisov 

a)	podporiť uplatňovanie legislatívy BOZP v každodennej praxi, aby sa dôsledne dodržiavali ustanovenia právnych a ostatných predpisov na zaistenie BOZP a aby sa odstránil formalizmus pri plnení právnych požiadaviek,
b)	prehodnotiť kompetencie  inšpekčných a dozorných orgánov v oblasti BOZP a zabezpečiť potrebnú koordináciu medzi nimi,
c)	posilniť a zracionalizovať činnosti inšpekcie práce a iných štátnych dozorných orgánov prostredníctvom vzájomnej súčinnosti a na ten účel zriadiť pri MPSVR SR Koordinačný výbor na koordinovanie aktivít štátnych dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a prostredníctvom postupnej integrácie všetkých oblastí súvisiacich s ochranou zamestnancov pri práci a zabezpečiť potrebné finančné zdroje a podmienky pre jej efektívnu činnosť, pre rozvoj a primerané finančné ohodnotenie zamestnancov dozorných orgánov,
d)	v rámci dozoru zaviesť nové prístupy k malým a stredným podnikom prispôsobené jednotlivým typom prevádzok,
e)	vypracovávať dokumenty o praktickej aplikácii požiadaviek predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, návody na dobrú prax pre zabezpečenie zodpovedajúcej úrovne BOZP v celom multidisciplinárnom spektre. 

D) Výchova, vzdelávanie, veda a výskum

a)	vybudovať efektívny systém výchovy a vzdelávania k bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci od základného až po vysoké školstvo, vrátane systému ďalšieho vzdelávania, certifikácie špecializovaných foriem vzdelávania a pod.; vhodné je zaviesť systém už predškolskou prípravou,
b)	podporovať vedu a efektívny výskum vo všetkých oblastiach ochrany práce, najmä v oblasti bezpečnosti práce, bezpečnosti technických zariadení, technológií a objektov, pracovných látok, pracovných podmienok, pracovného prostredia, systémov riadenia BOZP, psychosociálnych, pedagogických a ekonomických aspektov, 
c)	vedu a výskum zamerať na riešenie praktických problémov z praxe
d)	zabezpečiť transfer výsledkov výskumu v oblasti BOZP do podnikovej sféry (najmä malých a stredných podnikov) a do činnosti dozorných a inšpekčných orgánov a do vzdelávacích inštitúcií.

E) Legislatíva

a)	zabezpečiť komplexnú harmonizáciu legislatívy Slovenskej republiky s legislatívou Európskej únie a Medzinárodnej organizácie práce,
b)	vytvoriť právne a ekonomické podmienky pre rozvoj externých odborných služieb najmä v oblasti výchovy, vzdelávania, poradenstva BOZP a závodných zdravotných služieb (predovšetkým v oblasti riadenia BOZP, formulovania podnikovej politiky BOZP, analýzy rizík a pod.),
c)	vhodnými nástrojmi stimulovať zamestnávateľov pri nahradzovaní a odstraňovaní práce v sťažených a zdraviu škodlivých pracovných podmienkach, aby sa eliminovali aj príplatky za prácu v takýchto podmienkach,
d)	prehodnotiť predpisy BOZP vydané na základe zrušeného zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce,
F) Zahraničná spolupráca

a)	podporovať spoluprácu a transfer osvedčených modelov a prístupov k riešeniu problematiky BOZP na úrovni zamestnávateľov, sociálnych partnerov a štátnych orgánov, podporovať regionálnu spoluprácu,
b)	vytvoriť personálne a ekonomické podmienky na zabezpečenie účasti odborníkov v medzinárodných inštitúciách (napr. orgány EU, MOP, ISO a pod.) a na dôležitých medzinárodných podujatiach,
c)	spoluprácu zameriavať na prípravu odborníkov na činnosť v medzinárodných inštitúciách (napr. EÚ, MOP),

G) Zabezpečenie financovania

a)	vypracovať ekonomickú analýzu potrieb finančného zabezpečenia jednotlivých úloh programu realizácie štátnej politiky BOZP,
b)	zabezpečiť zdroje na realizáciu zámerov štátnej politiky BOZP.

VI. VZŤAH K INÝM KONCEPCIÁM  A PROGRAMOM 

	Určujúcimi pre formulovanie koncepcie štátnej politiky BOZP sú koncepčné materiály a programy medzinárodných inštitúcií, najmä orgánov Európskej únie a Medzinárodnej organizácie práce: 

a)	Vyhlásenie Komisie európskych spoločenstiev k prispôsobovaniu sa zmenám v práci a spoločnosti: Nová stratégia Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci v rokoch 2002 – 2006
- vyzýva k jednotnému uplatňovaniu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, sústredenie na zmeny povahy rizík, posilnenie kultúry prevencie, zlepšenie aplikácie zákonných predpisov v praxi, vzdelávanie a bdelosť vo vzťahu k rizikám, budovanie partnerstiev, prípravu na rozšírenie EU – vytváranie kompatibilného prostredia.
b)	Európske nariadenie (Governance) č. 428 z 25. júla 2001
- vyzýva k zapojeniu všetkých aktérov a účasti celej spoločnosti na presadzovaní nových princípov sociálnej politiky a postupov v meniacom sa svete práce (napr. jednotlivé inštitúcie štátnej správy, sociálnych partnerov, poisťovne, profesné združenia, podniky a pod.).
c)	Rezolúcia európskeho parlamentu o Sociálnej politickej agende A5 –0291/2000
-	vyzýva Európsku komisiu, aby uplatnila reálnu stratégiu spoločenstva v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci, vypracovala plán na implementáciu európskych smerníc do praxe a postup prevencie nových rizík súvisiacich s prácou.
d)	Za dobrú prax v starostlivosti o zdravie, prostredie a bezpečnosť pri práci v podnikoch – vyhlásenie ministrov prostredia, zdravia, práce a sociálnych vecí – Londýn 1999 (WHO-EURO/ICP/ehco 020205/18 Rev.)
- dáva podnety na trvalé zlepšovanie starostlivosti o BOZP, integrovanú starostlivosť o zdravie, prostredie a bezpečnosť pri práci, podporu dobrej praxe pre využitie v systémoch riadenia podnikov. 
e)	Spoločné princípy pre inšpektoráty práce v súvislosti s inšpekciami v oblasti zdravia a bezpečnosti na pracoviskách, Európska Komisia, SLIC 2000
- Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcií práce v Európe(SLIC) formuluje spoločné princípy inšpekcie a na ich základe vykonal v rokoch 1998 –2000 audit v členských krajinách EU. V súčasnosti prebieha audit v kandidátskych krajinách. V roku 2001 bol vykonaný audit v Českej republike, Poľsku, Maďarsku a Estónsku; v roku 2002 príde auditorská komisia EU na Slovensko (ešte aj do Bulharska, Litvy a Lotyšska). Závery tohto auditu by sa mali tiež zohľadniť v štátnej politike BOZP a stratégii inšpekcie práce.
f)	Úloha inšpekcie práce v transformovaných ekonomikách, Dokument MOP č.48/1998
- zaoberá sa postupmi pri presadzovaní predpisov BOZP, ale aj ďalších funkcií inšpekcie práce. Zdôrazňuje potrebu integrovanej inšpekcie, zjednocujúcej dozor v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci a zabezpečujúcej holistický prístup. 
g)	Nové stratégie prevencie pre Inšpekciu práce, Dokument MOP č. 56/1999 a elaborát Európskej Komisie, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť a sociálne veci, 2000
- špecifikuje nový prístup k inšpekcii práce zameraný na presadzovanie systémových opatrení, organizácie práce a prevenciu relevantných rizík. Dáva dôraz sa proaktívne formy BOZP – napr. prevenciu strát.

	Koncepcia štátnej politiky BOZP vychádza aj z celkovej vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky, najmä v sociálnej oblasti, a naväzuje na koncepcie a programy iných rezortov, ako napr.:

h)	Biela kniha – program na realizáciu asociačnej dohody s EU
i)	Národný program pre prijatie Aquis communautaire
j)	Koncepcia transformácie sociálnej sféry
k)	Národný program podpory zdravia
l)	Národný program pre životné prostredie
m)	Národný program kvality
Koncepcia štátnej politiky BOZP nie je v rozpore s medzinárodnými ako aj národnými 
dokumentami (napr. programy a plány v oblasti podpory zdravia, environmentálneho programu, programu zamestnanosti, programu kvality, plánu pre zdravie a prostredie obyvateľov a pod.).
Predkladaná koncepcia dopĺňa programy a úlohy z uvedených oblastiach a dotvára 
komplexný obraz ochrany a starostlivosti o zamestnancov s ohľadom na všetky aspekty súvisiace s prácou.

VII. PROGRAM REALIZÁCIE ŠTÁTNEJ POLITIKY BOZP – NÁRODNÝ
        PROGRAM

Na realizáciu štátnej politiky BOZP sa prijímajú nasledovné úlohy:

A) Štátna politika BOZP

1)	Pravidelne prerokovávať vo vláde SR  plnenie úloh Koncepcie štátnej politiky BOZP.

Z: MPSVR SR
T: ročne, k 30. júnu

2)	Zefektívniť činnosť stálej tripartitnej komisie BOZP pri RHSD SR a zabezpečiť prezentáciu jej činnosti. 
Z: MPSVR SR, MZ SR, MH SR, KOZ SR, AZZZ SR
T: 2003, trvale

3)	Zabezpečiť bipartitnú spoluprácu na odvetvovej a krajskej úrovni.
Z: AZZZ SR, KOZ SR
T: 2003, trvale

4)	Zriadiť pri MPSVR SR Koordinačný výbor na koordinovanie aktivít štátnych dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pre prípravu zásadných materiálov a hodnotenie politiky BOZP v SR.
							Z: MPSVR SR
							T: február 2003

5)	Zabezpečiť, aby profesné a zamestnávateľské združenia vypracovali programy pre ekonomické, odborné a spoločenské stimulovanie svojich členov na zvyšovanie starostlivosti o BOZP.				 Z: AZZZ
 T: 2004

6) Zabezpečiť aktualizáciu Programu realizácie štátnej politiky BOZP – Národný program
    BOZP, v ktorej budú zohľadnené výsledky auditu SLIC – Európskej komisie, vykonaného   
    v dňoch 10. – 14.6.2002.
							 Z: MPSVR SR
							 T: 2002
		
B) Rozvíjanie spoločenského povedomia a motivácie k BOZP

1)	Organizovať kampane v médiách, ktoré pozitívne ovplyvnia verejnú mienku v chápaní dôležitosti bezpečného a zdravého pracovného prostredia i v potieraní nelegálnej práce, prispejú k zlepšeniu spoločenského a právneho vedomia, zdravému životnému štýlu, kultúre práce, dodržiavaniu zásad BOZP (aj v mimopracovných aktivitách), pravidiel dobrej praxe v jednotlivých oblastiach BOZP a informovanosti zamestnancov o ich nárokoch pri odškodňovaní pracovných úrazov a chorôb z povolania.

Z: MPSVR SR
T: trvalý 
2)	V tlači a médiách zaviesť pravidelné rubriky BOZP, zverejňovať následky nedodržiavania požiadaviek BOZP, vrátane ekonomických dopadov vo vzťahu k uspokojovaniu nárokov zamestnancov a zamestnávateľov z poistných systémov upravujúcich odškodňovanie pracovných úrazov a chorôb z povolania.
Z: MPSVR SR
T: trvalý  

3)	Propagovať vo verejnosti (ako aj pre ústavných činiteľov, KOZ SR a AZZZ SR) najnovšie informácie z oblasti BOZP a uvádzanie nových predpisov do praxe, s dôrazom na prevenciu pracovných úrazov a chorôb z povolania, zlepšovanie pracovných podmienok a presadzovanie systémového prístupu k BOZP, podmienok vytvárajúcich pracovnú pohodu zamestnancov na pracoviskách a na zvyšovanie kultúry práce. Vydávať publikácie typu „pravidlá dobrej praxe“.
Gestor: MPSVR SR
T: trvalo  

4)	Podporovať zavádzanie systémov riadenia BOZP v podnikoch v zmysle odporúčaní MOP. Vydávať notifikované pravidlá dobrej praxe BOZP, obsahujúce postupy na dosiahnutie požadovanej úrovne BOZP. Organizovať v Slovenskej republike motivačnú kampaň - súťaž „Bezpečný podnik“ so zohľadnením veľkosti organizácií a zabezpečením vhodnej formy ocenenia a publicity.
Gestor: MPSVR SR
             v spolupráci s NIP, Sociálna         
             poisťovňa, AZZZ SR
T: 2003 - 2005

C) Presadzovanie predpisov a štátny dozor 

1)	Spracovať podrobnú analýzu kompetencií a činností jednotlivých  inšpekčných a dozorných orgánov pôsobiacich v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a navrhnúť východiská.
Gestor: MPSVR SR
            v  spolupráci s MZ SR, MV SR,    
            MO SR, MS SR, MH SR
T: 2004

2)	Zjednotiť postupy inšpekčných a dozorných orgánov v oblasti ich pôsobnosti, aby sa podporilo uplatňovanie legislatívy BOZP v každodennej praxi, aby sa dôsledne dodržiavali ustanovenia predpisov,  aby sa odstránil formalizmus pri plnení právnych požiadaviek.

Gestor: MPSVR SR 
             v spolupráci s MZ SR, MV SR, 
             MO SR, MS SR, MH SR
T: 2005

3) Vytvoriť podmienky pre prepojenie informačných systémov jednotlivých dozorných
    orgánov a organizácií a stanoviť rozsah vzájomne poskytovaných informácií ( inšpekcia    
    práce, živnostenské úrady, úrady práce, sociálna poisťovňa, štatistický úrad a  pod.).

Z: MPSVR SR, MV SR, NÚP, ŠÚ SR, 
    MF SR
T: 2004

4) Zracionalizovať činnosti inšpekcie práce zavedením postupov na preverovanie systému 
    organizácie práce v oblasti BOZP a realizáciu preventívnych opatrení v organizáciách. 

Gestor: MPSVR SR
            v spolupráci s NIP
T: jún 2003

5) Zabezpečiť zodpovedajúce finančné zdroje a podmienky pre výkon efektívnej činnosti 
    inšpekcie práce vo všetkých oblastiach a primerané ohodnotenie inšpektorov práce. 

Z: MPSVR SR
    v spolupráci s NIP
T: 2003

6) Vytvoriť podmienky na podporu zlepšovania BOZP v malých a stredných podnikoch
formou poradenstva a motivačných programov.
Z: MPSVR SR, MH SR, AZZZ SR, KOZ  
     SR, SOPK
T: 2003 – 2005

D) Výchova, vzdelávanie, veda a výskum

1)	Vybudovať efektívny systém výchovy a vzdelávania k bezpečnosti a ochrane zdravia od predškolských zariadení cez základné a stredné, až po vysoké školy, vrátane systému ďalšieho vzdelávania zamestnancov, certifikácie špecializovaných foriem vzdelávania a pod.
							Gestor: MŠ SR
            v spolupráci s  MPSVR SR
							T: 2005

2)	Stanoviť priority a vypracovať plány  efektívneho výskumu vo všetkých oblastiach BOZP a zabezpečiť ich realizáciu.

Z: MŠ SR, MPSVR SR, MZ SR, 
T: 2003 – 2004

3)	Spracovať stratégiu transferu výsledkov výskumu BOZP do podnikovej sféry, s dôrazom najmä na malé a stredné podniky, do vzdelávacích inštitúcií a do činnosti dozorných a inšpekčných orgánov. 
Gestor: MPSVR SR 
            v spolupráci s VVÚBP, MH SR
T: 2004

4) Vypracovať nový terminologický slovník BOZP.	
							Gestor: MPSVR SR
v spolupráci s  MZ SR, VVÚBP
							T: 2005

E) Legislatíva

1) Zabezpečiť ratifikáciu Dohovoru MOP č. 81 o inšpekcii práce v priemysle a obchode 
   a Dohovoru MOP č. 129 o inšpekcii práce v poľnohospodárstve.
							
Z: MPSVR SR, MZV SR
							T: 2004
				
2) V zákone o sociálnom poistení, po aplikácii v súčasnosti navrhnutých inštitútov
     prehodnotiť možnosť zvýšenia  motivácie zamestnávateľov v systéme úrazového  
     poistenia a v časti nemocenského poistenia prehodnotiť možnosť zníženia 
    odvodov do nemocenského poistenia za zamestnancov organizácie, v prípade 
     priaznivých výsledkov v starostlivosti o BOZP a tým zníženú chorobnosť.

Gestor: MPSVR SR
       v spolupráci s Sociálnou poisťovňou
T: 2005

3) Vypracovať návrh na zabezpečenie nahlasovania všetkých poškodení zdravia súvisiacich  
    s výkonom práce, najmä prehodnotením doterajších právnych úprav tak, aby sa znížila 
    administratívna záťaž zamestnávateľov spojená s oznamovacou povinnosťou voči viacerým 
    dotknutým orgánom a zabezpečila presná štatistika.

Z: MPSVR SR, Sociálna poisťovňa, 
    MZ SR, ŠÚ SR, NIP
T: 2003 - 2004

4) Zabezpečiť úpravu predpisov vydaných v zmysle zrušeného zákona č. 174/1968 Zb.

Z: MPSVRSR, NIP
T: 2003 - 2004

5) Vydať vyhlášku o odbornej spôsobilosti obslúh vybraných strojov a zariadení 
    a výkone vybraných činností.
							Z: MPSVR SR
							T: 2003 - 2004

6) Vydať vyhlášku o podrobnostiach a požiadavkách na vydanie a odobratie oprávnenia na 
    vykonávanie poradenstva, výchovy a vzdelávania v oblasti BOZP.

							Z: MPSVR SR
							T: 2003 - 2004

7) Vydať vyhlášku o požiadavkách na odbornú spôsobilosť bezpečnostného technika.

							Z: MPSVR SR
							T: 2003 - 2004

F) Zahraničná spolupráca

1)	Podporovať komunikáciu a spoluprácu s domácimi a zahraničnými agentúrami s cieľom zabezpečiť transfer nových poznatkov, prístupov a modelov v oblasti BOZP.

Gestor: MPSVR SR
            v spolupráci s MZ SR 
T: trvalý 

2)	Prehĺbiť spoluprácu s Medzinárodným úradom práce s cieľom menovania zástupcu SR na MÚP.
							Gestor: MPSVR SR
                                                                                               v spolupráci s MZ SR, MZV SR
							T: 2004

3) Vytvoriť kontaktné miesto, ktoré bude poskytovať informácie členom EÚ o pracovných 
    podmienkach v SR.				
Gestor: MPSVR SR
             v spolupráci s NIP
					  		T: 2003

4) Navrhnúť systém a zabezpečiť prípravu odborníkov, vrátane jazykovej prípravy, pre prácu 
    v orgánoch MOP, EÚ, CEN, CENELEC, ISO apod.
							
Z: MPSVR SR, MZ SR, ÚNMS SR
							T: 2003

5) Vytvárať podmienky pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti BOZP na regionálnej úrovni    
    (dozorných orgánov a inštitúcií ).
							Gestor: MPSVR SR
 v spolupráci s NIP, MZ SR
							T: trvalý

6) Zapájať odborníkov BOZP do medzinárodnej spolupráce v rámci expertných tímov, 
    technických komisií, prác na projektoch EK, MOP a pod.

							Z: MPSVR SR, rezorty, NIP
							T: trvale

G) Zabezpečenie financovania

1) Zabezpečiť zdroje na realizáciu Koncepcie štátnej politiky BOZP.
						
Z: MPSVR SR a zainteresované rezorty
						T: september 2002, a trvalý