Dôvodová správa

A. Všeobecná časť 
Dňom 1.1.1996 nadobudol účinnosť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii. Týmto zákonom boli premietnuté zmeny, ktoré nastali v našej spoločnosti v rámci prechodu na mechanizmus trhového hospodárstva. Dôležitým krokom bolo principiálne rozdelenie činností geodézie a kartografie podľa charakteru a významu týchto prác pre štátnu správu a pre komerčnú sféru. 
Do skupiny činností vykonávaných pre potreby štátu a v záujme štátu, vrátane výskumu a vývoja, patria najmä činnosti pre štátne geodetické, katastrálne a kartografické dielo - budovanie, modernizácia a obnova geodetických základov, zakladanie a spravovanie katastra nehnuteľností, mapovanie na obnovu meračského operátu katastra nehnuteľností, tvorba a aktualizácia základných štátnych mapových diel, dokumentácia výsledkov prác vykonávaných v štátnom záujme a poskytovanie údajov z tejto dokumentácie. Do skupiny činností komerčného podnikateľského charakteru patria napríklad geodetické činnosti v podrobných bodových poliach, tvorba tematických kartografických diel, odborno-technické činnosti pre kataster nehnuteľností a geodetické činnosti pre účely výstavby. Z hľadiska záujmov a potrieb štátu je žiadúca regulácia tej podnikateľskej činnosti na úseku geodézie a kartografie, ktorá súvisí s tvorbou a údržbou základných štátnych mapových diel, bodových polí a s katastrom nehnuteľností.
Súčasné trendy vedeckého a technického pokroku ovplyvňujú predmetnú oblasť činností natoľko, že je potrebné zapracovať nové možnosti informačných technológií do legislatívnej úpravy. Doterajšia aplikačná prax si vyžaduje spresnenie niektorých podmienok a povinností vykonávania geodetických a kartografických činností. Ďalším dôvodom novelizácie zákona sú zmeny nadväzujúcich právnych predpisov ako aj súlad s právom Európskej únie.   
Vývoj v oblasti geodézie a kartografie možno charakterizovať aj sústavným nárastom požiadaviek na poskytovanie digitálnych produktov a služieb. Neustále narastá potreba zavedenia geodetického referenčného systému novej generácie, vytvorenia modelu terénu v trojrozmernom prostredí a ustanovenie nových štandardov zabezpečujúcich kompatibilitu s inými informačnými systémami v rámci štátneho informačného systému Slovenskej republike ako aj v rámci nadnárodného prepojenia. Produkcia klasických analógových máp sa z väčšej  časti pretransformovala do produkcie máp v digitálnej podobe. Uvedené zmeny si vyžadujú  realizáciu programu informatizácie spoločnosti na úseku geodézie, kartografie a geoinformatiky a premietnutie týchto úloh štátu do legislatívy. 
Základným motivujúcim cieľom novelizácie zákona je snaha zabezpečiť priestor na fungovanie významného geografického informačného systému garantujúceho potreby spoločnosti, vyvarovať sa nehospodárnej duplicite, podporiť efektívne spravovanie informačnej infraštruktúry a vo významnej miere podporiť záujem a dôveru zahraničných partnerov. 
Návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi. 
Návrh novely zákona je v súlade s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárod-nými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov 
a vplyvov na zamestnanosť

1. 	Odhad dopadov na verejné financie 
Návrh zákona nebude mať finančné dôsledky na štátny rozpočet, rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov.  

2. 	Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb 
Návrh zákona zlepší podmienky fungovania podnikateľskej sféry v oblasti geodézie a kartografie. Predpokladané dopady do podnikateľskej sféry je veľmi obtiažne odhadnúť. Je možné predpokladať, že prevažná časť a postupne všetky geodetické merania v teréne a dopravná navigácia, sa bude vykonávať s využitím permanentnej služby globálnych navigačných satelitných systémov a na podklade základnej bázy pre geografický informačný systém.  

3. 	Odhad dopadov na životné prostredie 
Návrh zákona bude mať nepriamy dopad na životné prostredie Slovenskej republiky. Napomôže budovaniu informačného systému monitoringu životného prostredia a jeho využitím nepriamo aj na ochranu života a zdravia občanov Slovenskej republiky. 
 
4. 	Odhad dopadov na zamestnanosť 
Návrh zákona neovplyvní zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu zamestnancov. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI 
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky.
2. Názov návrhu právneho predpisu: 
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/ 1995 Z. z. o geodézii a kartografii a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov.
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a) Návrh zákona svojou problematikou:
v § 5 a § 7
nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení; avšak v článku 47 sa Slovenská republika zaviazala za účelom uľahčiť občanom Spoločenstva a Slovenskej republiky založenie a vykonávanie viazaných odborných činností tak v Slovenskej republike, ako aj v Spoločenstve, vykonávať nevyhnutné kroky a opatrenia na zabezpečenie vzájomného uznávania kvalifikácií;
patrí medzi krátkodobé priority Národného programu pre prijatie acquis communautaire, kapitola 2 – Voľný pohyb osôb, l. časť  Vzájomné uznávanie profesijných kvalifikácií;
patrí medzi priority odporúčané v Partnerstve pre vstup (dokončiť zosúlaďovanie vzájomného uznávania odborných kvalifikácií a diplomov);
patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu únie (tzv. Biela kniha), kapitola 18. – Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií; 
je prioritou podľa screeningu, kapitola 2. – Voľný pohyb osôb, podkapitola 2.10 – Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií;
patrí medzi prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002, november 2002;

v § 21
patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení;
patrí medzi priority odporúčané v Bielej knihe, Kapitola 14. – Ochrana osobných údajov,
patrí medzi prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003, november 2003;

b) v § 5 a § 7
vyplývajú zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky ku kapitole č. 2, v ktorej Slovenská republika prevzala záväzok akceptácií acquis platného k 31. decembru 1999 a jeho implementácie v plnom rozsahu k referenčnému dátumu vstupu do Európskej únie. Z negociačnej pozície vyplýva záväzok Slovenskej republiky dosiahnuť úplnú kompatibilitu slovenských právnych predpisov s komunitárnym právom ku dňu vstupu do EÚ.

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:
problematika v § 5 a § 7
je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
a) primárne právo Európskych spoločenstiev
1.	Zmluva o Európskej únii (Amsterdamské znenie), článok 6 ods. 2 zakotvuje rešpektovanie základných ľudských práv a slobôd zaručených v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd a vyplývajúcich z ústavných tradícií členských štátov ako základných princípov práva Európskej únie;
2.	Zmluva o Európskom spoločenstve, článok 39, 43 a 49.
b) sekundárne právo Európskych spoločenstiev
1.	Smernica Rady 89/48/EHS z 21. decembra 1988 o všeobecnom systéme uznávania vysokoškolských diplomov udeľovaných po ukončení minimálne trojročného odborného vzdelávania a prípravy stanovuje všeobecné kritériá pre uznávanie diplomov po skončení aspoň trojročného vysokoškolského vzdelávania;
2.	Smernica Rady 92/51/EHS z 18. júna 1992 o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS; Smernica Komisie 94/38/ES z 26. júla 1994 meniaca Prílohy C a D k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, (Oficiálny preklad CPJ SIAP);
3.	Smernica Komisie 95/43/ES z 20. júla 1995 k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, dopĺňa prílohy (Oficiálny preklad CPJ SIAP);
4.	Smernica Komisie 97/38/EÚ z 20. júna 1997, pozmeňujúca Prílohu C k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, dopĺňa prílohy (Oficiálny preklad CPJ SIAP);
5.	Smernica Komisie 2000/5/ES z 25. februára 2000, ktorá mení a dopĺňa Prílohy C a D Smernice Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávanie odborného vzdelania a prípravy dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS;
6.	Smernica Európskeho parlamentu a rady 2001/19/ES zo 14. mája 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice rady 89/48/EHS a 92/51/EHS o všeobecnom systéme uznávania odborných kvalifikácií a smernice rady 77/452/EHS, 77/453/EHS, 78/686/EHS, 78/687/EHS, 78/1026/EHS,78/1027/EHS,80/154/EHS, 80/155/EHS, 85/384/EHS, 85/432/EHS, 85/433/EHS a 93/16/EHS, týkajúce sa povolania sestry zodpovednej za všeobecnú starostlivosť, zubného lekára, veterinárneho lekára, pôrodnej asistentky, architekta, farmaceuta a lekára.
Uvedená úprava platí v zásade pre všetky regulované činnosti, ktoré nepokrýva osobitná smernica. Uznanie vzdelania a odbornej prípravy v rámci tohto systému možno označiť ako poloautomatické. Podľa tohto princípu sa  vzdelanie a odborná príprava migranta uznávajú vtedy, ak odborné činnosti, ktoré migrant hodlá vykonávať a ktoré sú v hostiteľskej krajine regulované osobitnými predpismi, sú tie isté, ako tie, pre výkon ktorých bol oprávnený alebo ktoré vykonával v domovskom štáte a ak sa jeho vzdelanie a odborná príprava podstatne  neodlišujú od vzdelania a odbornej  prípravy v hosťovskom členskom štáte. 
V opačnom prípade môže hostiteľský členský štát od migranta požadovať vyrovnanie daného rozdielu dvomi spôsobmi - prostredníctvom  adaptačného obdobia alebo vykonaním skúšky spôsobilosti. Tento systém platí pre usadenie sa, príp. podnikanie a voľné poskytovanie služieb geodetov a kartografov.
3) terciárne právo Európskych spoločenstiev
Dohoda o Európskom hospodárskom priestore.

problematika v § 21 je upravená
1.	Smernicou Európskeho parlamentu a Rady č. 95/46EC zo dňa 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,
2.	Dohovorom Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov č.108/1981 zo dňa 28. januára 1995 a Dodatkami k tomuto Dohovoru zo dňa 15. júna 1999.
Uvedená úprava sa vzťahuje na každé spracovanie osobných údajov v súkromnom aj vo verejnom sektore s výnimkou spracovania údajov v inštitúciách nepodliehajúcich právu Spoločenstva. Stanovuje predovšetkým povinnosti zložiek, v ktorých sa spracúvajú údaje, pokiaľ ide o kvalitu  údajov, technickú bezpečnosť, informovanie dozorného úradu o spracovaní a okolnosti, za ktorých možno uskutočňovať spracovanie údajov v súlade so zákonom. Špecifikuje aj právo osôb, ktorých údaje sú predmetom spracovania.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
a) úplná (po prijatí „Zákona č. 477/2002 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov a zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov)

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):
Smernica Komisie 2000/5/ES:
Gestor: Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
Spolupracujúci rezort: Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo hospodárstva SR a Ministerstvo spravodlivosti SR.

Smernica Komisie 2001/19/ES:
Gestor: Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
Spolupracujúci rezort: Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR a Ministerstvo hospodárstva SR. 

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1995/46 EC
Gestor: Splnomocnenec na ochranu osobných údajov v informačných systémoch

7.	Účasť expertov na príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko  k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):
•	Pri vypracúvaní návrhu zákona sa nezúčastnil žiaden expert.

B. Osobitná časť 
K čl. I
K bodu 1: Navrhované nové znenie spresňuje význam pojmov v nadväznosti na nové geodetické technológie určovania polohy a moderné metódy efektívneho spracovania nameraných údajov.

K bodu 2: V nadväznosti na novelizáciu sa dopĺňa vymedzenie ďalších pojmov.

K bodu 3 a 4: V nadväznosti na reformu orgánov miestnej štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností sa výkon štátnej správy na úseku geodézie a kartografie zveruje správam katastra ako miestnym orgánom štátnej správy.

K bodu 5: Podľa doterajšej právnej úpravy mal Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky kompetenciu na určovanie kvalitatívnych podmienok na vybrané geodetické a kartografické činnosti, ktorých výsledky sa preberajú do štátnej dokumentácie. Všeobecný záujem na presnosti, spoľahlivosti a ochrane odberateľa vyžaduje, aby boli v nevyhnutnom rozsahu určené kvalitatívne podmienky na všetky vybrané geodetické a kartografické činnosti. Vyhláška Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky   č. 178/1996 Z. z. tieto kvalitatívne podmienky už ustanovuje a teda sa navrhuje i formálne zosúladenie textu zákona.

K bodu 6: Navrhuje sa presun kompetencie zriaďovania podrobného polohového bodového poľa  z katastrálneho úradu na Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, ktorý bude túto činnosť zabezpečovať  prostredníctvom  Katastrálneho ústavu, zriadeného úradom, ak ide o technické činnosti, ktoré sú spojené s vykonávaním  ďalších geodetických činností, napr. s obnovou katastrálneho operátu.

K bodu 7: Navrhuje sa rozšíriť kompetencie úradu o vykonávanie  štátneho dozoru  nad úrovňou výkonu geodetických a kartografických činností.  Túto činnosť bude vykonávať katastrálna inšpekcia zriadená zákonom NR SR č. 162/1995 Z.  z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon). Toto rozšírenie kompetencie nebude mať dopad na štátny rozpočet. 
      Do kompetencie katastrálneho inšpektora sa navrhuje zaradiť aj rozhodovanie o niektorých priestupkoch a o porušení poriadku na úseku geodézie a kartografie, ktoré súvisí s výkonom štátneho dozoru nad úrovňou výkonu niektorých geodetických a kartografických činností. Ide o zmenu kompetencie pri prerokúvaní priestupkov proti poriadku a ukladaní pokút fyzickým osobám a prerokúvaní porušenia poriadku a ukladaní pokút právnickým osobám. Návrh ponecháva v kompetencii správy katastra ukladanie pokút iba za tie priestupky  a porušenia poriadku, ktoré môže samotná správa katastra zistiť pri svojej činnosti.  Do kompetencie katastrálneho inšpektora sa navrhuje ukladanie pokút za priestupky a porušenie poriadku, ktoré súvisia najmä s geodetickými základmi, štátnymi mapovými dielami, ktorých vydavateľom je úrad, dodržiavaním štandardizovaného geografického názvoslovia, automatizovaným informačným systémom geodézie, kartografie a katastra. Tento presun nebude mať dopad na štátny rozpočet. 
     Do kompetencie katastrálneho inšpektora sa novo navrhuje ukladanie pokút za priestupky proti poriadku a porušenie poriadku, ktoré súvisia s dodržiavaním povinnosti zabezpečiť autorizačné overenie výsledkov vybraných geodetických a kartografických činností podľa § 6 písm. f), g), h), i) a j) pred ich odovzdaním objednávateľovi. Uvedená povinnosť bola v zákone zakotvená avšak bez možnosti sankcie. Aby sa predchádzalo možnému vzniku škôd navrhuje sa sankcia za nedodržanie zákonom ustanovenej povinnosti. 
      Navrhuje sa rozšíriť kompetenciu úradu o vybudovanie a následné spravovanie permanentnej služby globálnych navigačných satelitných systémov. Ide o vytvorenie náročného technického diela, ktoré vytvorí referenčný základ na veľmi presnú lokalizáciu objektov a javov v reálnom čase s geocentrickými súradnicami. Permanentná služba bude mať široké využitie pre základnú bázu geografického informačného systému,  kataster nehnuteľností,  obranu štátu,  pôdohospodárstvo, životné prostredie, dopravu a štatistiku. Permanentná služba vytvorí základ národnej priestorovej infraštruktúry, prispeje k rozvoju informatizácie spoločnosti, k územnému a regionálnemu rozvoju  a prispeje k začleneniu Slovenska do európskych štruktúr.  
K bodu 8 a 9: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra podľa zákona č. 255/2001 Z. z.  sú miestnymi orgánmi štátnej správy katastrálne úrady a správy katastra. Ustanovuje sa pôsobnosť na úseku geodézie a kartografie  pre tieto orgány. 
K bodu 10: V záujme ochrany odberateľa geodetických a kartografických činností, sa navrhuje, aby fyzická osoba bola povinná pre získanie živnosti  okrem vzdelania v odbore geodézie a kartografie  absolvovať aj trojročnú prax v odbore. Takáto podmienka je obvyklá aj v právnych poriadkoch iných štátov. Zároveň sa navrhuje uznanie tejto odbornej kvalifikácie alebo praxe pre občanov členských štátov EÚ podľa zákona  č.477/2001 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.
K bodom 11 až 14:   Na základe poznatkov aplikačnej praxe sa navrhuje zúžiť okruh tých  vybraných geodetických a kartografických činnosti, ktoré musia byť autorizačne overené. V súlade so zákonom však budú tieto práce vykonávať len osoby so vzdelaním v odbore geodézie a kartografie. Autorizačné  overovanie predmetov skutočného vyhotovenia jednoduchej alebo drobnej stavby a ich zmien sa nevyžaduje. Uvedená úprava korešponduje aj s úpravou stavebného poriadku.  
K bodu 15: Geodetické a kartografické činnosti vykonávajú právnické osoby a fyzické osoby. Všeobecný záujem na presnosti, vysokej odbornosti, spoľahlivosti a ochrane odberateľa vyžaduje, aby geodetické a kartografické činnosti vykonávali odborníci, ktorí preukázali odbornú úroveň vysokoškolským vzdelaním druhého stupňa, t.j. inžinierskeho, v odbore geodézie a kartografie.  Náplň štúdia musí zahŕňať špecializovanú výuku najmä v oblasti katastra nehnuteľností, geodetických základov, podrobných bodových polí, mapovania, inžinierskej geodézie, fotogrametrie, kartografie a informačných systémov. 
Pod vysokoškolským geodetickým a kartografickým vzdelaním sa rozumie univerzitné vzdelanie, ktoré sa získa absolvovaním študijného odboru geodézia a kartografia. Charakter tohto štúdia je taký, že absolvent má formovaný odborný profil disciplínami odborného teoretického základu, najmä geodézia, vyššia geodézia, geoinformatika, teória chýb, geodetická astronómia, geofyzika,  disciplínami teoreticko – aplikačného charakteru,  najmä geodetické bodové polia, inžinierska geodézia, fotogrametria,  topografia, kartografia, kataster nehnuteľností a pozemkové úpravy. Komplexný charakter štúdia dopĺňajú základy informatiky vrátane práce s počítačom najmä ovládanie grafických softvérov a základy správneho práva a práva v oblasti katastra nehnuteľností a to za podmienky, že škola má priznanú spôsobilosť konať štátne skúšky. Súčasťou štátnej skúšky je i skúška z katastra nehnuteľností. V prípade absolvovania zahraničnej univerzity sa získané vzdelanie posudzuje analogicky.
Okrem podmienky vzdelania sa určuje aj spresnený okruh odbornej praxe a to v činnostiach, pre ktoré sa žiada oprávnenie. Praxou v činnostiach, pre ktoré sa žiada oprávnenie, sa rozumie aj výkon zamestnania v štátnej správe, prípadne v organizáciách zriadených štátom na úseku geodézie, kartografie a katastra. Zároveň je nevyhnutné požadovať pre výkon geodetických a kartografických činností autorizovaného geodeta a kartografa 5 rokov odbornej praxe po nadobudnutí vysokoškolského štúdia, napriek všeobecným tendenciám znižovať dĺžku odbornej praxe a to najmä z dôvodu ochrany verejného záujmu štátu na usporiadaní pozemkového vlastníctva a to pri príprave a vyhotovovaní podkladov pre zápis vlastníckych a iných vzťahov do katastra nehnuteľností. Uvedené je potrebné zohľadniť najmä z  hľadiska daného historickým vývojom a to zložitosťou evidovania vlastníckych vzťahov k nehnuteľnostiam v rozličných operátoch (pozemkové kniha, pozemkový kataster, evidencia nehnuteľností) a rozdrobenosťou pozemkového vlastníctva. Z uvedeného vyplýva vyššia zložitosť katastrálneho operátu v porovnaní s evidenčnými systémami nehnuteľností v štátoch Európskej únie. 
Zároveň sa navrhuje uznanie tejto odbornej kvalifikácie alebo praxe pre občanov členských štátov EÚ podľa zákona  č.477/2001 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.

K bodu 16:  Podľa zákona sa udeľujú oprávnenia na overovanie pre dva okruhy vybraných  činností geodetických a kartografických činností. Vybrané činnosti, a to „zriaďovanie a aktualizácia geodetických bodov podrobných bodových polí“ a „meranie alebo digitalizácia a zobrazenie predmetov, ktoré sa preberajú do základných štátnych mapových diel s veľkou mierkou“ je potrebné, aby boli predmetom preverenia vedomostí a udelenia oprávnenia na overovanie v každom z okruhov a preto sa navrhuje ich doplnenie. 
K bodu 17: Zrušuje sa povinnosť úradne overovať vytyčovanie hraníc pozemkov, nakoľko výsledný operát vytyčovania odovzdaný do štátnej dokumentácie nie je podkladom pre zmenu katastrálneho operátu a má iba informatívny charakter. 
Rovnako sa zrušuje povinnosť úradne overovať výsledky zriaďovania a aktualizácie bodov geodetických základov z dôvodu, že ide o jednotné technické dielo vytvorené  a spravované právnickou osobou  zriadenou úradom,  ktorá vykonáva tieto špeciálne geodetické a kartografické činnosti. 
Ďalej  sa ustanovením  zavádza obmedzenie fyzickej osoby vykonať súčasne autorizačné overenie a úradné overenie,  ktoré zamedzuje stretu záujmov.
K bodu 18: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra, spresňuje sa pôsobnosť týchto orgánov.
K bodu 19: Ustanovenie sa vypúšťa, nakoľko nesúvisí s predmetom úpravy tohto právneho predpisu. Uvedené ustanovenie bude premietnuté do novely zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon).
K bodu 20: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra, spresňuje sa pôsobnosť týchto orgánov. 
K bodu 21: Zrušuje sa povinnosť odovzdávať do štátnej dokumentácie výsledky merania alebo digitalizácie a zobrazenia predmetov, ktoré sú obsahom tematických mapových diel s veľkou mierkou  a povinnosť odovzdávať výsledky merania a zobrazovania predmetov pred začatím výstavby, nakoľko nie sú predpoklady pre ich adekvátne využitie v štátnej dokumentácii.
K bodu 22: Zmena súvisí s úpravou ustanovenia týkajúceho sa zmeny kompetencie úradu na určovanie kvalitatívnych podmienok na vybrané geodetické a kartografické činnosti v bode 5. 
K bodom 23, 24 a 26: Vzhľadom na potreby praxe navrhovaná zmena rozširuje právo vstupu o právo vjazdu dopravným prostriedkom a inou potrebnou technikou na cudzie nehnuteľnosti.
K bodu 25: Kompetenciu vyplývajúcu z ustanovenia vykonáva Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.
K bodu 27: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra, spresňuje sa pôsobnosť týchto orgánov. 
K bodu 28: Vzhľadom na technologický pokrok v informačnej a telekomunikačnej oblasti základné štátne mapové dielo s mierkou 1: 10 000  prestáva byť zdrojom tvorby štátnych mapových diel. Túto funkciu preberá základná báza údajov pre geografický informačný systém, ktorej súčasťou bude aj báza štandardizovaných geografických názvov. Základné štátne mapové diela budú predstavovať len jeden z výstupov z tejto zdrojovej bázy údajov.
K bodu 29 a 30: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra, spresňuje sa pôsobnosť týchto orgánov. 
K bodu 31: Ustanovenie určuje pravidlá a zásady štandardizácie geografických názvov. 
K bodu 32: Vzhľadom na uskutočnenú reformu miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra, spresňuje sa pôsobnosť týchto orgánov. 
K bodu 33: Základná báza údajov pre geografický informačný systém ako súčasť automatizovaného informačného systému geodézie, kartografie a katastra a časti štátneho informačného systému predstavuje  priestorovo  orientovanú databázu objektov a javov, ktorá je vytvorená  úplne novým spôsobom, využitím digitálnej fotogrametrie,  a je kvalitnejšia. Táto báza by mala byť základom využiteľným pre ďalšie tematické informačné systémy budované štátom, napr. na úseku pôdohospodárstva, dopravy, životného prostredia, obrany. Z uvedeného dôvodu sa ukladá povinnosť štátnym orgánom budovať tematické informačné systémy na tejto jednotnej základnej  báze.
	V rámci súčinnosti je potrebné, aby štátne orgány poskytovali bezplatne Geodetickému a kartografickému ústavu, organizácii zriadenej úradom, údaje o základných negeometrických vlastnostiach objektov a javov, ktoré budú určené vykonávacím predpisom. Pôjde o minimálny rozsah  vlastností objektov a javov, ktoré sú potrebné na vytvorenie kvalitnej základnej jednotnej databázy využiteľnej pre všetkých užívateľov. 
	Rovnako sa ukladá povinnosť poskytnúť letecké meračské snímky na kvalitnejšie budovanie základnej jednotnej databázy.  
K bodu 34: Novela zákona spresňuje podmienky poskytovania súborov  a prístup pomocou počítačovej siete k súborom z automatizovaného informačného systému geodézie, kartografie a katastra.  Predpokladá sa aj poskytovanie údajov automatizovaného informačného systému geodézie, kartografie a katastra nehnuteľností prostredníctvom internetu. Súbory údajov z  informačného systému  budú poskytované na základe zmluvy.
Vzhľadom na to, že z automatizovaného informačného systému sa poskytujú aj údaje o vlastníkoch, fyzických osobách, v súlade so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov zákon sa spresňuje, ktoré osobné údaje  fyzickej osoby možno zverejniť. 
Zákon NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) ustanovuje spôsob získavania a spracúvania osobných údajov  o fyzických osobách - vlastníkoch nehnuteľností. Poskytovanie  informácií zo súboru popisných informácií a súboru geodetických informácií  katastra nehnuteľností upravuje katastrálny zákon. 
K bodu 35: Vzhľadom na potreby praxe navrhovaná zmena rozširuje právo vstupu o právo vjazdu dopravným prostriedkom a inou potrebnou technikou na cudzie nehnuteľnosti.
K bodom 36 až 49: V súvislosti so zmenou povinností subjektov vykonávajúcich geodetické a kartografické činnosti, s rozšírením kompetencií katastrálnej inšpekcie a zmenou kompetencií prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy na úseku katastra sa spresňujú priestupky a porušenie poriadku, jednoznačne sa ustanovuje príslušnosť pri prejednávaní priestupkov a porušenie povinností na úseku geodézie a kartografie uložených zákonom a upravuje sa  výška sankcií.
K bodu 50: Ustanovenie sa vypúšťa, nakoľko nesúvisí s predmetom úpravy tohto právneho predpisu. Uvedené ustanovenie bude premietnuté do novely zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon).
K bodu 51: Navrhuje sa, aby konanie o priestupkoch a konanie o porušení poriadku právnickými osobami na úseku geodézie a kartografie, ktoré sa začalo podľa doterajšieho predpisu pokračovalo podľa tohto zákona s tým, aby výška pokuty bola uložená podľa doterajších predpisov. 
K bodu 52: Slovo pracovník sa mení na zamestnanec z dôvodu zosúladenia terminológie s inými právnymi predpismi. 

K Čl. II.
Doterajšia prax z aplikácie živnostenského zákona preukázala, že v záujme ochrany odberateľa geodetických a kartografických činností je potrebné, aby okrem vzdelania v odbore geodézie a kartografie bola fyzická osoba pre získanie živnosti  povinná absolvovať aj trojročnú prax v odbore. Takáto podmienka je obvyklá aj v právnych poriadkoch iných štátov.
K Čl. III.
Navrhuje sa účinnosť zákona 1. september 2003.