Príloha č. 1

Komplexné zhodnotenie efektivity členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách a s ním spojených finančných aspektov

OBSAH

1. Ministerstvo zahraničných vecí SR
a) OSN a orgány a odborné organizácie systému OSN
Organizácia Spojených národov (OSN)
Mierové operácie OSN a účasť SR
Organizácia Spojených národov pre vzdelanie, vedu a kultúru (UNESCO)
Dobrovoľné príspevky SR v rámci systému OSN a Medzinárodného výboru Červeného kríža
Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR)
Detský fond OSN (UNICEF)
Populačný fond OSN (UNFPA)
Svetový potravinový program OSN (WFP)
Medzinárodný výbor Červeného kríža (ICRC)
b) Medzinárodné organizácie mimo systému OSN
Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO)
Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)
Spoločná konzultatívna skupina Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe
Konzultatívna komisia Zmluvy o otvorenom nebi
Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní (CCW)
Dohovor o zákaze protipechotných mín - Ottawský dohovor
Zmluva o nešírení jadrových zbraní (NPT)
Wassenaarske usporiadanie (WA)
Organizácia pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD)
Medzinárodná organizácia Frankofónie (MOF)
c) Medzinárodné organizácie v oblasti medzinárodného práva
Medzinárodný tribunál pre morské právo (ITLOS)
Haagska konferencia medzinárodného súkromného práva (HCPIL)
Medzinárodný inštitút pre unifikáciu súkromného práva (UNIDROIT)
Medzinárodný trestný súd (ICC)
Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY)
Medzinárodný trestný tribunál pre Rwandu (ICTR)
Stály arbitrážny dvor (PCA)
Medzinárodná humanitárna vyšetrovacia komisia (IHFFC)
d) Regionálne organizácie Európy
Rada Európy (RE)
Pracovná skupina pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovávania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF)
Stredoeurópska iniciatíva (SEI)
Medzinárodný vyšehradský fond (MVF)
Úrad vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva (OHR) pre Bosnu a Hercegovinu
Pozorovacia misia EÚ v krajinách bývalej Juhoslávie (EUMM)
Inštitút pre bezpečnostné štúdie EÚ (ISS)
2. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
a) Vodná doprava
Dunajská komisia (DK)
Centrálna komisia pre plavbu na Rýne (CCNR)
Medzinárodná námorná organizácia (IMO)
b) Civilná letecká doprava
Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO)
Európska konferencia civilného letectva (ECAC)
Spojené letecké úrady (JAA)
EUROCONTROL
c) Železničná doprava
Organizácia pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF)
Organizácia pre spoluprácu v železničnej doprave (OSŽD)
d) Telekomunikácie
Medzinárodná telekomunikačná únia (lTU)
Európska konferencia poštových a telekomunikačných administratív (CEPT)
Európsky rádiokomunikačný úrad (ERO)
Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI)
e) Pošty
Svetová poštová únia (UPU)
Výbor európskych poštových regulátorov (CERP)
3. Ministerstvo financií SR
Svetová colná organizácia (WCO)
4. Ministerstvo hospodárstva SR
Svetová obchodná organizácia (WTO)
Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW)
Organizácia OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO)
Svetová organizácia cestovného ruchu (UNWTO)
Medzinárodný úrad pre výstavníctvo (BIE)
Medzinárodná organizácia pre kakao (ICCO)
5. Ministerstvo pôdohospodárstva SR
Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO)
Dohovor OSN pre boj proti dezertifikácii (UNCCD)
Medzinárodná únia na ochranu nových odrôd rastlín (UPOV)
Európska a stredozemská organizácia na ochranu rastlín (EPPO)
Medzinárodná asociácia pre skúšanie osív (ISTA)
Svetová organizácia pre zdravie zvierat (OIE)
Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV)
6. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
Medzinárodná organizácia práce (ILO)
Európske centrum pre sociálnu politiku a výskum (ECSWPR)
Európsky fond pre mládež Rady Európy
7. Ministerstvo školstva SR
Európske centrum pre jadrový výskum (CERN)
Spojený ústav jadrových výskumov (SÚJV) - Dubna
Medzinárodný inštitút pre chladiarenskú techniku (IIR)
Medzinárodné centrum pre genetické inžinierstvo a biotechnológiu (ICGEB)
8. Ministerstvo vnútra SR
Medzinárodná organizácia kriminálnej polície  (INTERPOL)
Európsky policajný úrad (EUROPOL)
Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR)
Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM)
Medzinárodné centrum pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD)
9. Ministerstvo zdravotníctva SR
Svetová zdravotnícka organizácia (WHO)
Rámcový dohovor pre kontrolu tabaku
Dohovor o zákaze vývoja, výroby a skladovania biologických a toxínových zbraní a ich ničení (BWC)
Európska liekopisná komisia
10. Ministerstvo životného prostredia SR
Svetová meteorologická organizácia (WMO)
Európska organizácia pre budovanie prevádzkovanie a využívanie meteorologických družíc  (EUMETSAT)
Medzinárodná organizácia pre morské dno (MOMD)
Spoločná organizácia  INTEROCEANMETAL (SO IOM)
11. Úrad jadrového dozoru SR
Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE)
Organizácia Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO)
Agentúra pre jadrovú energiu pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/NEA)
12. Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
Medzinárodná organizácia pre legálnu metrológiu (OIML)
Medzinárodný úrad pre váhy a miery (BIPM)
Stála medzinárodná komisia na skúšky ručných palných zbraní (C.I.P.)
13. Úrad priemyselného vlastníctva SR
Svetová organizácia duševného vlastníctva (WIPO)

1. Ministerstvo zahraničných vecí SR

a) OSN a orgány a odborné organizácie systému OSN

Organizácia Spojených národov (OSN)
OSN vznikla v roku 1945 na troskách 2. svetovej vojny s cieľom zabrániť opakovaniu tragédií takéhoto rozsahu a vytvoriť účinný mechanizmus pre zachovávanie medzinárodného mieru a bezpečnosti, prevenciu konfliktov a vytváranie podmienok pre mierovú spoluprácu štátov a národov. Má jedinečné postavenie v kontexte multilaterálnej spolupráce. Je to jediné globálne fórum s celosvetovým dosahom v oblasti politicko-bezpečnostných, hospodárskych, sociálnych a medzinárodno-právnych otázok. Charta OSN je jedným zo základných kameňov existujúceho systému medzinárodného práva a viaceré dokumenty OSN slúžili ako východisková základňa pre prípravu a prijatie celého radu dôležitých medzinárodných právnych nástrojov napr. v oblasti ľudských práv. Valné zhromaždenie OSN je fórom, kde sa všetky členské krajiny stretajú na princípe rovnosti a majú možnosť diskutovať a prijímať opatrenia pre riešenie naliehavých otázok globálneho charakteru.
OSN má v súčasnosti 192 členských krajín. Československo bolo zakladajúcim členom OSN od 24.10.1945. Slovenská republika bola po rozdelení ČSFR prijatá za člena OSN 19.1.1993. Členstvo v OSN umožňuje SR zúčastňovať sa práce nielen jej hlavných orgánov, ale aj, či už ako člen alebo pozorovateľ, celého radu pomocných orgánov Valného zhromaždenia a funkčných komisií Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC) a ďalších orgánov a organizácií systému OSN (bez nutnosti platiť osobitné členské príspevky, keďže práca a aktivity týchto orgánov a organizácií je financovaná z pravidelného rozpočtu OSN). Rozsah zamerania práce týchto orgánov a organizácií je veľmi široký – trvalo udržateľný rozvoj, ochrana životného prostredia, sociálny rozvoj a populácia, obchod, štatistické otázky, ľudské sídla, rozvoj vnútrozemskej dopravy, mierové využívanie kozmického priestoru, odzbrojenie, boj proti drogám, prevencia kriminality, boj proti nadnárodnému organizovanému zločinu a terorizmu, humanitárne otázky, pozdvihnutie žien, ochrana detí, ľudské práva, hospodárske, sociálne a kultúrne práva, medzinárodno-právne otázky atď.
Účasť na zasadnutiach uvedených orgánov a organizácií dáva SR tiež široké možnosti na prezentáciu ekonomických výsledkov SR, výsledkov vedy a výskumu a odborných stanovísk v relevantných oblastiach (pozn.: nie je rozhodujúce, či sa SR zúčastňuje zasadnutí konkrétnych orgánov ako člen alebo pozorovateľ, pretože aj pozorovatelia sa môžu na pôde orgánov OSN, či už so sídlom v New Yorku, Ženeve, Viedni alebo Nairobi, zúčastňovať diskusie a rokovaní). Okrem pravidelných zasadnutí príslušných orgánov existuje na pôde OSN aj celý rad programov a projektov, účasť v ktorých umožňuje krajine zapojiť sa do medzinárodnej spolupráce v dôležitých hospodárskych a sociálnych oblastiach.
Menovanie všetkých aktivít na pôde jednotlivých orgánov a organizácií OSN by bolo veľmi rozsiahle, preto pre potreby tohto materiálu sú v nasledujúcich odsekoch uvedené len niektoré konkrétne príklady ilustrujúce užitočnosť a význam zapojenia odborníkov SR do rôznych aktivít na pôde OSN.

Príklady konkrétnej spolupráce SR – OSN

SR - UNODC
V oblasti prevencie kriminality a boja proti organizovanému zločinu bol v spolupráci s Úradom OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) so sídlom vo Viedni vypracovaný projekt „Odozva trestno-právneho systému na obchodovanie s ľuďmi v SR“. Projekt bol podpísaný medzi UNODC a Ministerstvom vnútra SR v roku 2004. Jeho realizácia prebieha aj v súčasnosti, pričom naň bola zo strany OSN vyčlenená suma 298.000,- USD. Cieľom projektu je zlepšiť reakciu trestného súdnictva na obchodovanie s ľuďmi, obzvlášť čo sa týka účasti organizovaných zločineckých skupín, prostredníctvom uplatňovania posilnenej národnej, regionálnej a medzinárodnej politiky do praxe. Okrem iného, zameriava sa na zlepšenie súčasnej úrovne informácií pre lepšie plánovanie politiky a činnosti tým, že sa vyhodnocujú toky obchodovania a zapojenie organizovaných zločineckých skupín. Na regionálnej a medzinárodnej úrovni je zameraný na podporu spolupráce medzi kľúčovými orgánmi krajín pôvodu, tranzitu  a cieľových štátov obchodovania s ľuďmi.

SR – EHK OSN
Členstvo v OSN umožňuje slovenským odborníkom zapojiť sa do projektu Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN so sídlom v Ženeve) „Transeurópska železnica“ (TER). Projekt vznikol v roku 1990, je založený na spolupráci štátov strednej, východnej a juhovýchodnej Európy a je finančne podporovaný Programom OSN pre rozvoj (UNDP) a realizovaný pomocou EHK OSN ako výkonnej agentúry. Projekt sa realizuje v rôznych fázach a cykloch. Jeho hlavným cieľom je zlepšenie kvality a efektívnosti dopravnej prevádzky železníc pomocou integračného procesu európskej dopravnej infraštruktúry a rozvoj súdržného a efektívneho systému medzinárodnej železničnej a kombinovanej dopravy v regióne v súlade s dohodami EHK OSN o pan-európskej infraštruktúre, Európskou dohodou o medzinárodných železničných tratiach (AGC) a Európskou dohodou o najdôležitejších trasách medzinárodnej kombinovanej dopravy a príslušných zariadeniach (AGTC). V rámci projektov TER boli vypracované krátkodobé, strednodobé a dlhodobé investičné stratégie pre železničnú a kombinovanú dopravu a ich nosnú sieť v členských štátoch TER, ako aj ich susedných štátov. Medzi hlavné úlohy patrí rozvoj infraštruktúry, rozvoj prepravy so zameraním na kombinovanú dopravu, zvyšovanie efektívnosti železníc a vytvorenie multimodálnej databázy. 
Dňa 15.5.2007 bol otvorený Centrálny úrad TER v Bratislave na základe dohody podpísanej medzi vládou SR a EHK OSN. Umiestnením Centrálneho úradu TER v Bratislave sa SR účinnejšie zapojí do práce OSN a zvýši sa možnosť aktívnejšie spolupracovať na úlohách projektu TER a ovplyvňovať ich v prospech Slovenskej republiky. Stanovisko Projektu EHK OSN TER je základom aj pri rozhodovaní Európskej komisie o trasách paneurópskych koridorov, ktoré je rozhodujúce pri spolufinancovaní z fondov EÚ, ako aj pre rozhodnutia medzinárodných organizácií pôsobiacich v železničnej a kombinovanej doprave. 

Spolupráca SR – UNDP pri budovaní inštitúcií oficiálnej rozvojovej pomoci SR
V roku 2000 sa SR vstupom do Organizácie pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD) a v roku 2004 do Európskej únie stala členom donorskej komunity. Pre SR z toho vyplynul záväzok vyčleniť určitú časť HDP na rozvojovú pomoc. V procese inštitucionalizácie oficiálnej rozvojovej pomoci SR zohrala nezanedbateľnú úlohu aj spolupráca SR s Programom OSN pre rozvoj (UNDP). Konkrétne,  v rokoch 2003 - 2006 fungoval v rámci Regionálneho úradu UNDP v Bratislave Trustový fond zriadený MZV SR a UNDP, ktorý administroval projekty oficiálnej rozvojovej pomoci SR (Slovak Aid) v príslušných cieľových krajinách (pozn.: v rokoch 2004 až 2007 schválila SR v rámci bilaterálnej projektovej pomoci realizáciu viac ako 200 rozvojových projektov v celkovej hodnote prevyšujúcej 21 miliónov USD). Išlo o dočasný mechanizmus, ktorý vytvoril podmienky pre vznik Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS) a ktorý umožnil slovenskej strane získať cenné skúsenosti v danej oblasti od inštitúcie OSN, ktorá má dlhoročnú prax v oblasti prípravy a riadenia projektov rozvojovej pomoci.

Kandidatúry SR
Predstavitelia SR vykonávali od vstupu SR do OSN rôzne funkcie (predseda, podpredseda, spravodajca) vo viacerých pomocných výboroch Valného zhromaždenia a ďalších orgánov OSN. V súčasnosti je hlavnou prioritou presadenie kandidatúry SR do Rady OSN pre ľudské práva na funkčné obdobie rokov 2008 – 2011 a v ďalšom období kandidatúra do Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) na roky 2010 - 2012.

Funkcia nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006-2007
Zatiaľ najvýznamnejšou funkciou, akú SR na pôde OSN vykonávala, bol post nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) počas funkčného obdobia rokov 2006-2007. BR OSN je všeobecne považovaná za najúčinnejší nástroj pre riešenie otázok medzinárodného mieru a bezpečnosti. Slovensku sa tak naskytla historicky prvá príležitosť prevziať na seba primeraný diel globálnej zodpovednosti za zachovávanie medzinárodného mieru a bezpečnosti a priamo sa spolupodieľať na riešení príslušných problémov a prijímaní dôležitých rozhodnutí, ktoré sú, v súlade s Chartou OSN, právne záväzné pre všetky členské štáty OSN. Slovensko sa tejto povinnosti zhostilo s plnou vážnosťou a zodpovednosťou a upevnilo svoje pozície aktívneho a zodpovedného členského štátu OSN i člena medzinárodného spoločenstva. Dvojročné pôsobenie SR v BR OSN nielen zvýšilo kredit celej krajiny v rámci OSN a mnohostrannej diplomacie, ale významnou mierou prispelo k celkovému zviditeľneniu a pozitívnej prezentácii krajiny vo svete a v médiách.
SR mohla presadzovať nielen tradičné teritoriálne a tematické priority, akými sú Západný Balkán, ostatná Východná Európa a Stredná Ázia, Cyprus, Blízky a Stredný východ, ale aj otázky boja proti terorizmu, odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia, ochrany ľudských práv, ochrany civilného obyvateľstva a detí v ozbrojených konfliktoch, právneho štátu a pod. Tradičné angažovanie sa SR v rámci ostatných aktivít OSN, podporené najmä prítomnosťou slovenských vojenských, policajných a civilných kapacít v mierových, pozorovateľských a ďalších misiách OSN, NATO a EÚ dodávalo argumentom a stanoviskám prezentovaným predstaviteľmi SR na pôde BR OSN dodatočnú hodnotu, silu a rešpekt.
Významný prínos pre intenzívnejšiu a efektívnejšiu prácu BR OSN a celej OSN v oblasti boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, osobitne jadrových zbraní, prinieslo Slovensko najmä dvojročným vykonávaním funkcie predsedu Výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie č. 1540 (2004) stálym predstaviteľom SR pri OSN P. Burianom. Pri výkone tejto funkcie Slovensko svedomitou prácou dokázalo posunúť problematiku nešírenia zbraní hromadného ničenia v rámci BR OSN i celej OSN o značný kus vpred. Táto práca bola vysoko hodnotená, pričom nesie so sebou aj silný zaväzujúci element. 
Mimoriadne výraznú stopu v pozitívnom zmysle slova zanechala SR po sebe v BR OSN pri iniciovaní a rozpracovaní diskusie k prierezovej téme reformy bezpečnostného sektora (pozn.: ide o otázky presadenia komplexného prístupu OSN a medzinárodného spoločenstva pri obnove, stabilizácii bezpečnostnej situácie a konsolidácii mieru predovšetkým v post-konfliktných krajinách ale aj pri prevencii konfliktov). Pred vstupom SR do BR OSN a najmä pred slovenským predsedníctvom v BR OSN (február 2007) táto téma nebola celkom neznáma, nebola však konkrétnejšie pomenovaná a rozpracovaná, a najmä k nej chýbal v rámci BR OSN i celého systému OSN komplexný a systematický prístup. V rámci jednotlivých zložiek systému OSN neexistovalo spoločné vnímanie konceptu, a teda ani podpora preň. Aj pričinením SR sa podarilo dosiahnuť celkový kvalitatívny pokrok v rámci týchto procesov. Vďaka iniciatíve SR sa začala na pôde OSN komplexná diskusia o modalitách účasti jednotlivých prvkov systému OSN v podpore reformy bezpečnostného sektora v jednotlivých členských štátoch OSN. SR sa podarilo prispieť pridanou hodnotou a zároveň pri tom v adekvátnej miere využiť svoju vlastnú transformačnú skúsenosť a v konkrétnom kontexte prispelo k posilneniu a rozšíreniu spolupráce OSN so subregionálnymi, regionálnymi a inými medzinárodnými organizáciami (v tomto prípade najmä EÚ, AÚ, OECD, OBSE, NATO, ECOWAS, SADC a pod.).
Neskôr sa Slovensko stalo zakladateľom a koordinátorom skupiny priateľov pre reformu bezpečnostného sektora v rámci OSN, ktorá pozostáva z vyše 30 rovnomerne geograficky i politicky rozložených krajín a je neformálnym združením krajín podporujúcich výraznejšie angažovanie sa OSN v otázke podpory reformy bezpečnostného sektora v členských štátoch OSN. V novembri 2007 SR spoločne s Juhoafrickou republikou (JAR) zorganizovala dôležitý seminár venovaný podpore OSN pre reformu bezpečnostného sektora v Afrike, ktorému spoločne predsedali ministri zahraničných vecí JAR a SR Nkosazana Dlamini Zuma a Ján Kubiš. Na záver seminára bolo prijaté vyhlásenie spolupredsedov, ktoré, okrem iného, obsahuje celý rad odporúčaní pre OSN, pre Africkú úniu a pre medzinárodné spoločenstvo.

Mierové operácie OSN a účasť SR
OSN je najväčším multilaterálnym prispievateľom k postkonfliktnej stabilizácii na svete. V súčasnosti viac ako 100 000 príslušníkov slúži v 18 mierových operáciách na 4 kontinentoch. OSN nemá vlastné ozbrojené sily. Je závislá na príspevkoch členských štátov. 115 krajín prispieva vojenským a policajným personálom do mierových operácii OSN. Z momentálne slúžiacich príslušníkov je takmer 73 000 vojakov, 9500 policajtov, 5700 civilných zamestnancov, 12 000 lokálne zamestnaných civilistov a 2000 dobrovoľníkov.
OSN je relatívne cenovo výhodný poskytovateľ ozbrojených síl. V špecializovaných agentúrach disponuje širokou paletou civilných ako aj vojenských spôsobilostí, potrebných pre obnovu spoločnosti. Celkový rozpočet mierových operácií na rok 2006 prekročil 5 miliárd USD. Od roku 1945 mierové jednotky OSN uskutočnili viac ako 60 misií, aktívne sa 172 krát podieľali na rokovaniach o mierovom ukončení regionálnych konfliktov a umožnili obyvateľom 45 krajín zúčastniť sa slobodných a spravodlivých volieb.
Okrem udržiavania mieru a bezpečnosti sú príslušníci mierových operácií naviac poverení asistovaním v politických procesoch, reformách súdnych systémov, tréningu orgánov činných v trestnom konaní, policajných jednotiek, odzbrojení a reintegrácii bývalých bojovníkov do spoločnosti.
Z členstva v OSN vyplýva pre každú členskú krajinu povinnosť uhrádzať finančné príspevky aj do rozpočtu mierových operácií OSN. Väčšina mierových operácií má svoje samostatné účty, na ktoré sú zasielané finančné príspevky členských krajín. V súčasnosti ide o nasledovné mierové operácie:
UNFICYP –    Mierové sily OSN na Cypre
UNDOF -        Pozorovateľské sily OSN (Sýria)
UNIFIL -         Dočasné sily OSN v Libanone
MINURSO –   Misia OSN pre referendum v Západnej Sahare
UNOMIG –     Pozorovateľská misia OSN v Gruzínsku
UNMIK –        Misia prechodnej správy OSN nad Kosovom
MONUC -       Misia OSN v Konžskej demokratickej republike
UNMEE -        Misia OSN v Etiópii a v Eritrei
UNMIL  -        Misia OSN v Libérii
UNOCI -         Operácia OSN na Pobreží slonoviny
MINUSTAH – Stabilizačná misia OSN na Haiti
UNMIS        -   Misia OSN v Sudáne
UNMIT       -    Integrovaná misia OSN vo Východnom Timore
UNAMID    -   Hybridná misia Africkej únie a OSN v Darfúre
MINURCAT – Misia OSN v Stredoafrickej republike a Čade

Niektoré mierové operácie sú financované z riadneho rozpočtu OSN:
UNIOSIL –    Integrovaný úrad OSN v Siera Leone
UNAMA -     Asistenčná misia OSN v Afganistane
BINUB –       Integrovaný úrad OSN v Burundi
UNTSO –      Misia OSN pre dohľad nad prímerím (Jeruzalem)
UNMOGIP – Vojenská pozorovacia misia OSN v  Indii a Pakistane

V súčasnosti sa SR zaraďuje medzi aktívnejších prispievateľov do mierových operácií OSN formou prispievania vojenského a iného personálu. Podľa oficiálnej štatistiky Odboru pre mierové operácie Sekretariátu OSN bola SR k 31.1.2008 s účasťou 293 príslušníkov na 44. mieste medzi prispievateľmi do mierových operácií OSN. Zapojenie SR do mierových operácií má aj pozitívny finančný efekt, keďže Sekretariát OSN uhrádza každej krajine za poskytovanie jej personálu, resp. vojenskej a inej techniky príslušné platby v USD (pozn.: uvedené príjmy sú súčasťou rozpočtu MO SR). Takýmto spôsobom sa určitá časť príspevkov do rozpočtu mierových operácií OSN Slovenskej republike vracia formou refundácií za poskytovanie personálu a techniky. Účasť slovenských príslušníkov v mierových operáciách bola zo strany OSN viackrát ocenená za vysoko profesionálny a spoľahlivý výkon. 

Prehľad účasti príslušníkov SR v civilných a vojenských operáciách krízového manažmentu nielen v rámci OSN, ale aj NATO a EÚ (stav k 17. januáru 2008):	
	skutočný počet	
OSN	293	
UNDOF - Sýria, Golanské výšiny (voj. misia)	95	
UNTSO - Sýria, Izrael (voj. misia)	2	
UNFICYP - Cyprus (voj. misia)	196	
NATO	226	
KFOR - Kosovo (voj. misia)	167	
ISAF – Afganistan (voj. misia)	56	
ISAF – Provinčné rekonštrukčné tímy (voj.misia)	2	
Veliteľstvo NATO Sarajevo (voj. misia)	1	
EÚ	52	
ALTHEA – vojenská operácia v Bosne a Hercegovine (voj. misia)	39	
EUPM – policajná misia v Bosne a Hercegovine (civ. misia)	6	
EUBAM – podporná misia na hranici Moldavska a Ukrajiny (civ. misia)	5	
CELKOM 	571	

(Pozn.: monitorovacia misia na území bývalej Juhoslávie EUMM bola ukončená 31.12.2007, SR sa misie zúčastnila vyslaním 2 vojenských a 2 civilných pozorovateľov.)

Výška členských príspevkov SR do OSN
Výška členských príspevkov jednotlivých krajín do pravidelného rozpočtu OSN, ako aj rozpočtu mierových operácií je stanovovaná na základe príspevkovej škály vytvorenej na princípe „schopnosť platiť“, t.j. pomernom prepočte výšky hrubého domáceho produktu každej krajiny. Percentuálny podiel SR na financovaní rozpočtu OSN je 0,063% a rozpočtu mierových operácií OSN 0,0189 %.

Výška členského príspevku SR do OSN za rok 2007: 35.438.723,39 SKK  (1.281.968,- USD)

Ako mimoriadna jednorazová platba (v súlade s príslušnou rezolúciou Valného zhromaždenia OSN) bol v roku 2007 uhradený príspevok SR na financovanie rekonštrukcie sídla OSN v New Yorku vo výške:				28.232.898,50 SKK (1.109.871,- USD).

Celková výška príspevkov SR do mierových operácií OSN za rok 2007:
28.474.749,35 SKK (1.146.024,- USD) 

(Pozn.: Celkovú výšku príspevkov na mierové operácie OSN v danom roku treba chápať tak, že v prípade viacerých operácií ich spravidla polročný mandát, schvaľovaný Bezpečnostnou radou OSN, nie vždy nutne „zapadá“ do daného kalendárneho roka, ale vo väčšine prípadov prekrýva dva kalendárne roky.)

Záver: OSN má osobitné postavenie v kontexte medzinárodných vládnych organizácií. Efektivita členstva SR v nej sa nedá hodnotiť len na základe kvantitatívnych ukazovateľov. Členstvo v OSN má v prvom rade politicko-strategický význam umožňujúci krajine zapájať sa do diskusie a riešenia bezpečnostno-politických, rozvojových, hospodárskych, sociálnych a iných problémov na globálnej úrovni. Okrem politického významu, akým bolo napr. úspešné pôsobenie SR vo funkcii nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006-2007 alebo je zapojenie slovenských príslušníkov do mierových operácií OSN, existuje však aj celý rad konkrétnych programov a projektov, s konkrétnymi finančnými prínosmi pre SR, resp. kde predstavitelia slovenských odborných rezortov majú možnosť podieľať sa na medzinárodnej spolupráci a získavať poznatky v daných oblastiach, ovplyvňovať dôležité rozhodnutia, resp. prezentovať ekonomické výsledky SR a výsledky vedy a techniky. MZV SR hodnotí pôsobenie SR na pôde OSN a význam jeho členstva v tejto organizácii pozitívne.

Organizácia Spojených národov pre vzdelanie, vedu a kultúru (UNESCO)
UNESCO je jednou z odborných organizácií systému OSN, má sídlo v Paríži. Hlavným cieľom UNESCO je rozvoj medzinárodnej spolupráce a porozumenia v oblasti výchovy a vzdelávania, spoločenských a prírodných vied,  životného prostredia, kultúry, informácií, komunikácie, informatiky a tým prispievať k upevňovaniu mieru vo svete. Slovensko patrí ako súčasť Československa k zakladajúcim členom organizácie. Ako samostatný štát, na základe uznesenia vlády SR č. 558 z 15. decembra 1992 o zabezpečení členstva SR v medzinárodných organizáciách, podpísal splnomocnený zástupca MZV SR Ústavu UNESCO v Londýne 9.2.1993 a odovzdal listinu o jej prijatí na MZV Veľkej Británie. Vláda SR na svojom zasadnutí 12.1.1993 rozhodla o ustanovení Slovenskej komisie pre UNESCO a schválila jej štatút (uznesenie č.6/1993). Komisia a jej sekretariát zabezpečujú realizáciu aktivít UNESCO v SR v oblasti medzivládnych programov UNESCO (slovenské výbory pre programy MAB, IHP, IGCP, MOST, IFAP, Pamäť sveta a bioetiku) a 7 odborných sekcií. Vstupom do UNESCO SR potvrdila záujem o nadviazanie na predchádzajúcu činnosť slovenských inštitúcií v rámci programov a podujatí UNESCO. Súčasne vytvára možnosti na širšie zapojenie SR do medzinárodnej spolupráce.
34. zasadnutie Generálnej konferencie UNESCO (GK)
Najdôležitejším podujatím roka 2007 bolo 34. zasadnutie GK UNESCO (16. 10. - 3. 11. 2007, Paríž). SR vyslala na 34. GK 26-člennú delegáciu, zloženú zo zástupcov rezortov spolupracujúcich s UNESCO – MZV SR, MK SR, MŠ SR, MŽP SR, SAV, odborných výborov SK pre UNESCO pre jednotlivé programy UNESCO, Pamiatkového úradu SR a Stálej delegácie SR pri UNESCO. Delegáciu SR viedol minister kultúry SR. Vo voľbách do pomocných orgánov bola SR zvolená do Medzivládnej koordinačnej rady programu „Človek a biosféra“ a Právneho výboru. Expert SR Ing. Július Oszlányi, CSc., riaditeľ Ústavu krajinnej ekológie SAV,  predsedal Komisii pre spoločenské a humanitné vedy, Prof. RNDr. Ľudovít Molnár, DrSc., predseda SK pre UNESCO, bol zvolený za podpredsedu Komisie pre informatiku a komunikáciu. Od volieb počas predošlej Generálnej konferencie je SR zastúpená v Medzivládnom výbore Medzinárodného hydrologického programu (RNDr. Pavol Miklánek, CSc.) a Medzivládnom bioetickom výbore (Prof. RNDr. Marta Kollárová, DrSc.). 
Na činnosti SR v UNESCO sa podieľajú slovenské inštitúcie, mimovládne organizácie a vybrané projekty podporuje aj súkromný sektor.
Jeden z vedúcich predstaviteľov SK UNESCO Ing. Július Oszlányi, CSc., získal v r. 2007 Cenu ománskeho sultána Qaboosa za ochranu životného prostredia.
V oblasti kultúry – pristúpila Slovenská republika v roku 2006 k Dohovoru o rozmanitosti kultúrnych prejavov (2005). Na zoznam nehmotného kultúrneho dedičstva UNESCO sa v r. 2006 dostala „Fujara, hudobný nástroj a jeho hudba“. V r. 2007 sa do zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO dostala slovensko-ukrajinská prírodná pamiatka „Karpatské bukové pralesy“. Do zoznamu dokumentárneho dedičstva v rámci programu UNESCO „Pamäť sveta“ pribudli v r. 2007 „Banské mapy a plány Hlavného komorskogrófskeho úradu v Banskej Štiavnici“. 
Aktivity Slovenskej komisie pre UNESCO (SK UNESCO) 
V hodnotenom období iniciovala a realizovala SK UNESCO viacero medzinárodných podujatí, na ktoré zabezpečila viac-zdrojové financovanie, a to zo štátneho rozpočtu, od UNESCO v rámci riadneho a participačného programu a od sponzorov. Za  roky 2006-2007 disponovala SK UNESCO sumou 3,65 milióna Sk zo štátneho rozpočtu, 237.000,- USD priamo od UNESCO a sumou 981.729,- SKK od sponzora (bez vyčíslenia nákladov na slovenskú účasť na rokovaniach a realizácii programov, pokrytú MZV SR a ostatnými rezortmi). SK UNESCO pripravila viac než 25 významných medzinárodných projektov.
Znamená to nielen vysoké zhodnotenie platby členského do tejto organizácie, ale najmä intenzívne zapojenie sa slovenských expertov do práce s rámci jednotlivých programových oblastí UNESCO.
Popri medzinárodných aktivitách, ktoré pripravili sekcie SK UNESCO a jednotlivé slovenské výbory medzinárodných a medzivládnych programov UNESCO, pripravila SK UNESCO Európsky seminár k  Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov. Konal pod záštitou ministra zahraničných vecí  26. augusta 2006 v Kongresovej sále MZV SR. 
S veľkým úspechom zorganizovala SK UNESCO v dňoch 3. a 4. októbra 2006 v sídle UNESCO v Paríži „Dni Slovenska v UNESCO“. Ich súčasťou boli výstava „Fujara a majstrovstvo hudobných nástrojov“ a vystúpenia „Slovensko – krajina európskych kultúrnych a hudobných tradícií“ . 
Ďalším významným podujatím bola medzinárodná konferencia „Etika a bioetika vo vede a vzdelávaní“, ktorá sa konala pod záštitou predsedu vlády dňa 15. decembra 2006 v Kongresovej sále MZV SR. Jej pokračovaním bol vzdelávací kurz etiky vo vede pre pedagógov slovenských univerzít. Uskutočnil sa v dňoch 10.-14. septembra 2007 v priestoroch Univerzitnej knižnice v Bratislave. Prednášali zástupcovia Sekretariátu UNESCO a vysokoškolskí pedagógovia, experti v oblasti etiky a bioetiky z Univerzity v Haife, Izrael. 
Konferencia Planéta Zem sa konala 6. decembra 2006 pod záštitou ministra zahraničných SR pri príležitosti Medzinárodného roka planéty Zem, ktorého je UNESCO na základe mandátu OSN hlavným koordinátorom. 
V spolupráci so Strediskom UNESCO Univerzitnej knižnice a Divíziou pre národné komisie a členské štáty Sekretariátu UNESCO v Paríži zorganizovala SK UNESCO v dňoch 27. - 29. novembra 2007 v Bratislave Seminár UNESCO pre región Európa a Severná Amerika na tému "Úloha národných komisií UNESCO. Seminár sa uskutočnil v Multikultúrnom centre Univerzitnej knižnice v Bratislave a v Kongresovej sále MZV SR. Zúčastnilo sa na ňom 29 pracovníkov národných komisií regiónu Európa a Severná Amerika, prednášali zástupcovia Sekretariátu UNESCO z viacerých sektorov z Paríža a z Úradu UNESCO v Benátkach a generálni tajomníci národných komisií UNESCO z Fínska a Slovinska. Seminár bol príležitosťou na zoznámenie sa s organizáciou UNESCO a jej fungovaním, s jednotlivými sektormi a konkrétnymi postupmi pri zapojení sa do projektov, a to pre profesionálov, ako aj pre nových záujemcov o spoluprácu v oblasti vzdelávania, vedy, kultúry a komunikačných technológií. Zúčastnilo sa na ňom aj viac ako 70 predstaviteľov slovenských vedeckých a kultúrnych inštitúcií 
	V rámci programu „Mladí profesionáli UNESCO“ vybral Sekretariát UNESCO v r. 2007 v poradí už druhého mladého profesionála, občana SR, do Sekretariátu UNESCO.
Kandidatúry:
SR bude predkladať kandidatúru za člena Výkonnej rady UNESCO počas 35. zasadnutia Generálnej konferencie UNESCO (jeseň 2009) - ide o najvýznamnejšiu kandidatúru politického charakteru. Zvažuje kandidatúru do medzivládneho výboru programu Informácie pre všetkých (jeseň 2009), Medzivládneho výboru pre telesnú výchovu a šport (jeseň 2009), medzivládneho výboru pre nehmotné kultúrne dedičstvo (leto 2008), medzivládneho výboru pre ochranu a podporu rozmanitosti kultúrnych prejavov (leto 2009) a do výboru pre svetové dedičstvo ((jeseň 2009).
Rezervy:
Problematické ostáva zabezpečenie činnosti sekretariátu Slovenskej komisie pre UNESCO (SK UNESCO), ktorý pracuje ako súčasť MZV a je spojovacím článkom medzi zahranično-politickým pôsobením v organizácii a pôsobením expertov v UNESCO. Sústavné znižovanie počtu pracovníkov - z pôvodných štyroch, ako určilo uznesenie vlády v roku 1993, došlo k dnešnému dňu k zníženiu počtu len na jedného pracovníka - ako aj fakt, že k pracovnej náplni daného pracovníka bola pridaná aj agenda Frankofónie, spôsobuje, že hlavný koordinátor činnosti SR v UNESCO, sekretariát SK UNESCO, musí redukovať svoju činnosť len na urgentné záležitosti, pričom dvaja administratívno-technickí pracovníci sú financovaní z projektových peňazí určených uznesením vlády SR na zabezpečenie činnosti slovenských výborov medzinárodných programov UNESCO. Podobne bude treba riešiť diplomatické zastúpenie pri UNESCO v Paríži, kde SR zastupuje veľvyslanec, určený pre bilaterálne vzťahy SR - Francúzsko. V súvislosti s nárastom úloh a adekvátne k zastúpeniu porovnateľných štátov bude potrebné zvážiť posilnenie Stálej delegácie SR pri UNESCO (samostatného stáleho delegáta).

Členský príspevok SR do UNESCO za rok 2007:	2.299.538,24 SKK  (83.187,- USD)
							3.210.790,49 SKK  (92.005,- EUR) 
do Fondu Svetového dedičstva UNESCO:		     47.802,06 SKK (1.922,- USD)
do Fondu na ochranu nehmot. kultúr. dedičstva:	     46.891,03 SKK (1.922,- USD)
UNESCO spolu:					5.605.021,82 SKK

Dobrovoľné príspevky SR v rámci systému OSN a Medzinárodného výboru Červeného kríža
Z hľadiska plnenia záväzkov vyplývajúcich pre SR z členstva v EÚ, ale tiež OECD, je žiadúce, aby SR prispievala ako donorská krajina aj v rámci dobrovoľných fondov, zameraných na také oblasti ako napr. humanitárna problematika, populačný rozvoj, ochrana detí, potravinová pomoc a pod. Okrem zvyšovania politickej prestíže, úhrada dobrovoľných príspevkov umožňuje využiť tiež možnosti, ponúkané v programoch a projektoch medzinárodných organizácií a fondov (napr. zapojenie slovenských subjektov, resp. dodávok ich služieb a tovarov do realizácie projektov) a tým zabezpečovať určitú návratnosť vložených prostriedkov. Tieto možnosti sú však limitované aj výškou dobrovoľných príspevkov.
Vláda SR schválila svojím uznesením č. 193 z 19.3.2003 každoročnú úhradu dobrovoľných príspevkov do rozpočtu Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) vo výške 10.000,- EUR, Detského fondu OSN (UNICEF) vo výške 10.000,- EUR,  Populačného fondu OSN (UNFPA) vo výške 5.000,- EUR, uznesením č. 286 z 22.4.1997 do Svetového potravinového programu OSN (WFP) vo výške 15.000,- USD a uznesením č. 721 z 29.10.1996 dobrovoľný príspevok do Medzinárodného výboru Červeného kríža (ICRC) vo výške 35.000,- CHF (pozn.: ICRC je mimovládnou organizáciou a nie je súčasťou systému OSN, keďže však ide o dobrovoľný príspevok vlády SR, bol zaradený do tejto časti materiálu). Vzhľadom na celkový objem dobrovoľných príspevkov prúdiaci každoročne do uvedených fondov a inštitúcií z donorskej komunity (niekoľko stoviek miliónov USD) má slovenský príspevok len symbolickú hodnotu (pozn.: napr. rozpočet na realizáciu priemerného štandardného projektu UNICEF v niektorej rozvojovej krajine je v rozsahu cca 300.000 – 400.000,- EUR) a treba ho chápať skôr ako vyjadrenie politickej podpory, ktorú SR prikladá otázkam medzinárodnej spolupráce v oblastiach humanitárnej pomoci, ochrany utečencov, ochrany práv dieťaťa, ako aj populačného rozvoja.

Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR)
Hodnotenie spolupráce a informácie o aktivitách súvisiacich s UNHCR viď v časti medzinárodných organizácií patriacich do gestorstva Ministerstva vnútra  SR.

Výška dobrovoľného príspevku SR do UNHCR v roku 2007:  341.040,- SKK (10.000,- EUR)

Detský fond OSN (UNICEF)
UNICEF bol zriadený v roku 1946 ako dočasný orgán OSN na poskytovanie naliehavej pomoci deťom v európskych krajinách postihnutých vojnovým konfliktom. V roku 1953 sa fond stal trvalou súčasťou systému OSN, stálym orgánom pre poskytovanie pomoci a riešenie dlhodobých potrieb detí a matiek v rozvojových krajinách. V r. 1996 UNICEF získal mandát na obhajovanie práv detí, pomoc pri plnení ich základných potrieb a rozvoja v súlade s Dohovorom o právach dieťaťa. V súčasnosti hlavnými prioritami organizácie je rozvoj detí v ich rannom veku, vzdelávanie dievčat, imunizácia a boj proti HIV/AIDS, ochrana detí pred násilím, zneužívaním, vykorisťovaním a diskrimináciou.
 	Zdroje UNICEF pochádzajú výhradne z dobrovoľných príspevkov vlád členských krajín, mimovládnych inštitúcií, súkromného sektora a iných nezávislých subjektov. Zdrojom príjmu sú aj výťažky z predaja tovaru darčekového charakteru so znakom UNICEF, ktorý sa organizuje pomocou národných výborov pre spoluprácu s UNICEF vo vyspelých krajinách.  
	UNICEF úzko spolupracuje s inými organizáciami systému OSN. Pre uľahčenie realizácie jeho rozvojových programov disponuje sieťou vlastných zastúpení vo väčšine rozvojových krajín. Špecifickou je sieť 37 národných výborov vo vyspelých krajinách. Sú to národné organizácie rôzneho charakteru, ktorých hlavným cieľom je získavať podporu obyvateľstva vyspelých krajín a zdroje pre programy v rozvojových krajinách. Do štruktúry UNICEF patrí 8 regionálnych úradov, výskumné centrum vo Florencii, distribučná základňa v Kodani a kancelárie v Tokiu a Bruseli. S regionálnym úradom UNICEF pre Európu v Ženeve spolupracuje Slovenský výbor pre UNICEF, ktorý bol založený v roku 1993.
 Aktivity UNICEF sa na národnej, regionálnej a globálnej úrovni zameriavajú na plnenie cieľov Svetového summitu o deťoch (1990), osobitného zasadania Valného zhromaždenia OSN o deťoch (2002), ako aj na oboznámenie verejnosti s problematikou detí prostredníctvom rôznych aktivít. UNICEF pôsobí v záujme detí bez ohľadu na politické, náboženské alebo etnické súvislosti. 
 UNICEF pravidelne od roku 1993 prispieval na programy realizované na Slovensku. Za uplynulé obdobie významne podporoval vybrané programy z oblasti zdravia a výchovy detí, odborný rast pracovníkov vládnych aj mimovládnych organizácií pracujúcich s deťmi, financoval edičnú činnosť a umožňoval slovenským delegátom zúčastňovať sa dôležitých medzinárodných rokovaní. Len v roku 2002 UNICEF prispel na projekty realizované na Slovensku sumou 11.400,- USD. V roku 2002 sa ukončil na Slovensku nadnárodný program UNICEF, realizovaný  prostredníctvom európskeho regionálneho úradu aj v ďalších 12 európskych krajinách. Tento program (1998-2002) bol zameraný na posilnenie národných politík, programov a systémov monitorovania starostlivosti o dieťa a jeho vývoj, starostlivosti o deti vyžadujúce osobitnú ochranu, zdravotného stavu mládeže a ich vývoja. Spolupráca s UNICEF po ukončení uvedeného programu pokračuje prostredníctvom Slovenského výboru pre UNICEF.
 	Z hľadiska súčasného medzinárodnopolitického postavenia Slovenska, ako aj z pohľadu humánneho poslania UNICEF a účasti SR na jeho aktivitách je dobrovoľný príspevok pre UNICEF vo výške 10.000,- EUR symbolickým gestom vyjadrujúcim politickú podporu SR jeho aktivitám.

Výška dobrovoľného príspevku SR do UNICEF v roku 2007: 348.980,- SKK (10.000,- EUR)
 
Populačný fond OSN (UNFPA)
	Otázky populačného rozvoja patria dlhodobo medzi priority OSN. Už v roku 1947 bola zriadená Populačná komisia, neskôr premenovaná na Komisiu pre populáciu a rozvoj, ktorej hlavným cieľom a poslaním je riadenie populačných programov OSN. V roku 1966 Valné zhromaždenie splnomocnilo OSN, aby poskytovalo technickú pomoc v populačnej oblasti. V nasledujúcom roku bol pre tento účel vytvorený zverenecký fond, v roku 1969 premenovaný na Populačný fond OSN (UNFPA). V súčasnosti je tento fond najväčším medzinárodným orgánom pre poskytovanie pomoci rozvojovým krajinám v populačnej oblasti. Všetky príspevky do Populačného fondu OSN sú dobrovoľné. Úlohou fondu je vytvoriť na medzinárodnej úrovni kapacity reagujúce na potreby populačného plánovania a plánovania rodiny - posilňovať šírenie informácií o populačných faktoroch, podporovať výskum demografických a sociálno-ekonomických vzťahov, pomáhať rozvíjať populačné programy a projekty na národnej úrovni a poskytovať finančnú pomoc na ich realizáciu.
	SR od 1.1.2008 vykonáva funkciu člena Výkonnej rady UNFPA s dvojročným mandátom. Výkonná rada je riadiacim orgánom fondu dozerajúcim na jeho prácu a programové aktivity.
 	V súlade s dlhodobým záujmom Slovenskej republiky, ktorý sa týka posilnenia zastúpenia medzinárodných organizácií, vrátane systému OSN v Slovenskej republike (naplnenie koncepcie vytvorenia UN House v Bratislave) sa v roku 1999 podarilo, vďaka diplomatickým aktivitám MZV SR, presadiť, aby technický podporný útvar Regionálneho centra UNFPA pre Európu a strednú Áziu (Country Technical Services Team for Europe and Central Asia) bol umiestnený v Bratislave. Jeho reálna činnosť začala v druhej polovici roku 2000. Vkladom Slovenskej republiky pre činnosť tohto útvaru bolo bezplatné poskytnutie potrebných priestorov. Poskytovaný dobrovoľný finančný príspevok SR do Populačného Fondu OSN možno chápať ako vyjadrenie politickej podpory, ktorú SR prikladá otázkam medzinárodnej spolupráce v oblasti populácie a rozvoja. Keďže poskytovaná suma 5.000,- EUR môže byť v súlade s pravidlami fondu účelovo viazaná aj na činnosť uvedeného útvaru UNFPA v Bratislave, príspevok je možné považovať i za politické ocenenie umiestnenia ďalšej zo zložiek OSN v Bratislave (pozn.: uvedený útvar UNFPA pôsobí v Bratislave popri regionálnej úradovni Rozvojového programu OSN /UNDP/ a regionálneho centra Rozvojového fondu OSN pre ženy /UNIFEM/ pre strednú a východnú Európu). Túto skutočnosť možno považovať za ocenenie zahraničnopolitických aktivít SR, ako i činnosti vlády SR pri vytváraní vhodných podmienok pre úradovne OSN, ktoré pokrývajú krajiny širšieho regiónu Európy a časti Ázie.

Výška dobrovoľného príspevku SR do UNFPAv roku 2007:	174.490,- SKK (5.000,- EUR)

Svetový potravinový program OSN (WFP)
Bližšie informácie o aktivitách súvisiacich s WFP v kontexte členstva SR v Organizácii OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) viď v časti medzinárodných organizácií patriacich do gestorstva Ministerstva pôdohospodárstva SR.

Výška dobrovoľného príspevku SR do WFP  v roku 2007:	    382.785,- SKK (15.000,- USD)
	
Medzinárodný výbor Červeného kríža (ICRC)
Hoci je Medzinárodný výbor Červeného kríža mimovládna organizácia, bola zaradená do tohto materiálu, pretože vláda SR každoročne prispieva na jej činnosť dobrovoľným príspevkom 35.000,- CHF.
ICRC je apolitická, nezávislá a humanitárna inštitúcia, ktorej základy siahajú do roku 1863, keď z iniciatívy švajčiarskeho občana H. Dunanta vznikol Medzinárodný výbor pre pomoc raneným vojakom. Súčasný  názov  je používaný od roku  1880. Aj napriek skutočnosti, že členmi ICRC (má maximálne 25 členov) môžu byť iba občania Švajčiarska, je tento považovaný za inštitúciu medzinárodného charakteru. Úlohy, ktorých plnením je poverený, vyplývajú zo Ženevských dohovorov, ktoré patria medzi základné zmluvné dokumenty medzinárodného humanitárneho práva. Dohovory upravujú pravidlá na ochranu vojakov, vojnových zajatcov, ranených, chorých, stroskotancov, civilných osôb a ich majetku počas ozbrojeného konfliktu.
	Na základe uvedených dohovorov je ICRC splnomocnený a povinný vystupovať ako neutrálny sprostredkovateľ medzi bojujúcimi stranami, poskytovať bezplatnú, nestrannú a neutrálnu pomoc všetkým obetiam vojny alebo nepokojov bez ohľadu na ich náboženstvo, národnosť alebo politické názory. Je taktiež splnomocnený kontrolovať tábory vojnových zajatcov a iných internovaných osôb, poskytovať pomoc internovaným osobám, poskytovať informácie rodinám osôb, ktoré sa stali obeťami vojny, hľadať nezvestné osoby a pod.  Počas ozbrojených konfliktov ICRC vyvíja aktívnu humanitárnu činnosť. 
ICRC má poradný štatút v Hospodárskej a sociálnej rade OSN (ECOSOC) a vo Svetovej zdravotníckej organizácii (WHO). 
SR sukcesovala po bývalej ČSFR a je zmluvnou stranou všetkých štyroch Ženevských dohovorov z roku 1884, 1906, 1929 a 1949, Dodatkových protokolov k nim z roku 1977, ako aj dohovorov týkajúcich sa obmedzenia použitia alebo zákazu určitých druhov zbraní.
	Financovanie ICRC je založené na dobrovoľných príspevkoch od vlád a národných spoločností Červeného kríža, na dotáciách švajčiarskej vlády a súkromných osôb a na dobrovoľných príspevkoch organizácií podporujúcich rozvoj.
Vláda SR každoročne prispieva na činnosť ICRC dobrovoľným finančným príspevkom vo výške 35.000 CHF. ICRC vyvíja snahu na zvýšenie príspevku SR do jeho fondu, napr. v roku 2007 požadovanou sumou ICRC bolo 81.547 CHF (pozn.: SR patrí aj v tejto oblasti medzi „slabších donorov“; pre porovnanie, príspevky krajín V4 za rok 2006 boli nasledovné - ČR: 77.300,- CHF; Maďarsko: 30.000,- EUR; Poľsko: 737.100,- CHF).
Spolupráca Ministerstva obrany SR (MO SR) a ICRC
Spolupráca medzi MO SR a ICRC je zastrešená zmluvným dokumentom o vzájomnej spolupráci pri rozširovaní humanitárneho práva a univerzálnych humanitárnych princípov, podpísaným v roku 1999. ICRC sa v dohode zaviazal poskytnúť pomoc pri vzdelávaní a výcviku príslušníkov Ozbrojených síl SR (OS SR) v oblasti humanitárneho práva a práva ozbrojeného konfliktu. V roku 2006 boli schválené a vstúpili do platnosti Smernice MO SR o ochrane kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu, ktorých cieľom je zjednotiť prípravu profesionálnych vojakov, štátnych zamestnancov a zamestnancov podieľajúcich sa na plnení úloh OS SR.
Slovenský Červený kríž (SČK)
SČK začal pôsobiť na území SR od roku 1993 a je nástupníckou organizáciou Československého Červeného kríža. Právne postavenie SČK je upravené zákonom 84/1994 Z.z.. SČK ako neštátny právny subjekt je neziskovou dobrovoľnou humanitárnou spoločnosťou s viac ako 83 000 členmi, ktorá spolupracuje so sesterskými organizáciami v 185 krajinách sveta.
Hodnotenie prínosu účasti SR v aktivitách ICRC
V oblasti pátracej služby:
–	úzka spolupráca pri hľadaní osôb v zahraničí s cieľom spájania rodín;
–	doručovanie správ Červeného kríža (Red Cross Messages);
–	spolupráca pri pátraní po hroboch z obdobia I. a II. sv. vojny;
–	spolupráca pri získavaní dokumentácie pre občanov SR súvisiacej s ich pobytom v koncentračných táboroch a na nútených prácach;
–	Pátracia služba SČK sa s finančnou podporou ICRC má možnosť pravidelne zúčastňovať na medzinárodných stretnutiach za účelom získavania nových informácií, skúseností a zlepšovania spolupráce s pátracími službami ostatných národných spoločností ČK/ČP;
–	finančná podpora tlače propagačných a informačných materiálov pre Pátraciu službu SČK.
V oblasti medzinárodného humanitárneho práva (MHP):
-	finančná podpora tlače propagačných a informačných materiálov za účelom šírenia myšlienok MHP vo verejnosti;
-	pravidelná účasť SČK na medzinárodných stretnutiach za účelom získavania nových informácií, skúseností a zlepšovania spolupráce s ostatnými národnými spoločnosťami ČK/ČP;
-	školenia a semináre pre dobrovoľníkov SČK v oblasti MHP;
-	metodika a poradný servis národným spoločnostiam v oblasti MHP.

Výška dobrovoľného príspevku SR do ICRC v roku 2007:	      726.705,- SKK (35.000,- CHF)

b) Medzinárodné organizácie mimo systému OSN

Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO)
Členstvo v NATO vysokou mierou kladne vplýva na bezpečnosť SR, keďže s pristúpením k Washingtonskej zmluve v roku 2004 získala SR bezpečnostné garancie vyplývajúce z článku 5 tejto zmluvy, podľa ktorej sa ozbrojený útok proti jednej alebo viacerým krajinám NATO bude považovať za útok proti všetkým.
Keďže cieľom členstva v NATO je zaistenie bezpečnosti krajiny, nie je možné kvantifikovať jeho ekonomická návratnosť. Zdôvodnenie členstva v aliancii siaha ďaleko za hranice finančnej súvahy a zahŕňa politické, ekonomické, vedecké, technologické, kultúrne a ďalšie faktory, ktoré sa nedajú premeniť na finančné ukazovatele. Naviac by museli byť vo výpočtoch zohľadnené aj náklady, ktoré by Slovensku vznikli v danom časovom období, ak by zaisťovalo svoju národnú bezpečnosť samostatne alebo prostredníctvom alternatívnych foriem medzinárodnej spolupráce.
Slovenská republika v súčasnosti prispieva do štyroch rozpočtov aliancie - civilný rozpočet, vojenský rozpočet, Program bezpečnostných investícií NATO a rozpočet na výstavbu nového sídla NATO (pozn.: príspevky SR do civilného rozpočtu a na výstavbu nového sídla realizuje MZV SR, príspevky do zvyšných dvoch rozpočtov Ministerstvo obrany SR). K prispievaniu do uvedených rozpočtov sa SR zaviazala v rámci prístupových rozhovorov do aliancie. Rozpočet na výstavbu nového sídla NATO predstavuje jednorázové náklady iba na uvedený účel, pričom prispievanie doň je plánované do roku 2013, kedy by mala byť postavená budova nového sídla organizácie. Odhadovaný príspevok SR na náklady výstavby spoločných priestorov nového sídla NATO je cca 10,635 miliónov EUR, pričom je príspevok rozdelený na ročné platby, ktoré sa realizujú v období rokov 2004 - 2013. Nutnosť vybudovania nového sídla vyplynula z rozširovania NATO, nakoľko aktuálne priestory boli navrhnuté pre 16 členských krajín, dnes má Aliancia 26 členov, pričom sa očakáva jej možné rozšírenie až o ďalšie tri nové krajiny.
Určitá priama finančná dotácia z Aliancie je možná prostredníctvom Programu bezpečnostných investícií NATO a taktiež cez Vedecký program NATO. V roku 2006 Aliancia odsúhlasila financovanie obnovy infraštruktúry vojenského letiska Sliač z tohto programu. Ministerstvo obrany SR prispelo v roku 2007 do jednotlivých zložiek Programu bezpečnostných investícií v celkovej výške 76.144.000,- SKK (2.263.797,- EUR), súčasne však SR dostala od NATO v danom období prostriedky vo výške 20.441.481.90 SKK (605.172,- EUR). V roku 2007 bolo v rámci Vedeckého programu NATO zapojenie slovenských subjektov v porovnaní s ostatnými na priemernej úrovni, od roku 2006 však dramaticky klesá na minimálnu úroveň (iba dva schválené projekty so slovenskou účasťou).
Slovenské firmy sa zatiaľ nezapojili do projektov realizovaných alianciou. Napriek aktivite Stálej delegácie SR pri NATO v Bruseli, relevantné firmy (napr. Združenie obranného priemyslu SR) neprejavujú záujem o účasť na projektoch aliancie. Ich zapojenie je takisto limitované nutnosťou vlastnenia bezpečnostnej previerky.
Uplatnenie pracovníkov zo SR na stážach či v aparáte aliancie je minimálne, nakoľko je limitované nutnosťou vlastnenia bezpečnostnej previerky úrovne „NATO Tajné“.  Súčasná legislatíva SR naviac neumožňuje osobám, ktoré nie sú štátnymi zamestnancami požiadať o vykonanie bezpečnostnej previerky a vystavenie certifikátu NATO.
Na úrovni zapojenia štátnych orgánov SR do práce aliancie v súčasnosti nie sú identifikované rezervy. Tie existujú jedine vo vyššie uvedenom zapájaní sa slovenských firiem do projektov NATO a v účasti stážistov zo SR v Aliancii. Riešením druhej a čiastočne aj prvej rezervy by bola úprava existujúceho zákona o ochrane utajovaných skutočností.
Pokiaľ ide o prípadné kandidatúry SR do aliančných orgánov, NATO nemá takú organizačnú štruktúru a také vlastné orgány, do ktorých by kandidovali a boli volené jeho členské štáty. Rozhodnutie o rozdeľovaní niektorých postov (napr. kontaktných veľvyslanectiev) medzi jednotlivé členské krajiny NATO sa nerealizuje na základe volieb, ale na základe konsenzu všetkých členských krajín Aliancie. V súčasnosti nie sú aktuálne ani žiadne kandidatúry občanov SR do orgánov Aliancie, ktoré by bolo vhodné presadzovať.

Výška príspevku SR do civilného rozpočtu NATO za rok 2007:										11.945.307,49 SKK (345.871,16 EUR)

Výška príspevku SR do vojenského rozpočtu NATO za rok 2007 (uhrádza MO SR):
						71.751.984,84 SKK

Výška príspevku SR na výstavbu nového sídla NATO (za roky 2004, 2005, 2006, 2007):
						15.976.427,45 SKK (473.555,- EUR)

Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)
OBSE je najväčšou existujúcou regionálnou bezpečnostnou organizáciou, ktorá zahŕňa okrem Európy aj oblasť Kaukazu, strednej Ázie a severnej Ameriky. Je medzinárodnou regionálnu organizáciou podľa kapitoly VIII Charty OSN. Sídli vo Viedni a v súčasnosti má 56 účastníckych štátov.
	OBSE bola vytvorená v roku 1975, pôvodne ako Konferencia o bezpečnosti a spolupráci v Európe (KBSE). Bolo to multilaterálne fórum pre dialóg medzi Východom a Západom. Hlavnou úlohou KBSE v bipolárnom svete bolo zabezpečiť, aby existujúce napätie vo vojenskej oblasti neprerástlo v otvorenú vojenskú konfrontáciu. Základným dokumentom, prijatým v uvedenom roku v Helsinkách, bola Deklarácia zásad riadiacich vzťahy medzi účastníckymi štátmi KBSE, ktorá obsahuje 10 princípov:
- zvrchovaná rovnosť a rešpektovanie práv vyplývajúcich zo zvrchovanosti
- zdržanie sa hrozby silou a použitia sily
- neporušiteľnosť hraníc
- územná celistvosť štátov
- mierové urovnanie sporov
- nezasahovanie do vnútorných vecí štátu
- rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd
- rovnoprávnosť a právo na sebaurčenie národov
- spolupráca medzi štátmi
- svedomité plnenie záväzkov podľa medzinárodného práva.	
	Základným cieľom OBSE v súčasnosti je ochrana a podpora ľudských práv a základných slobôd, ktoré predstavujú rozhodujúce prvky zachovania mieru a stability. Prístup OBSE k bezpečnosti je založený na princípoch komplexnosti a vzájomnej spolupráce. OBSE je unikátnym fórom predstavujúcim možnosť účasti na diskusii o širokej palete otázok týkajúcich sa bezpečnosti vrátane kontroly zbrojenia, preventívnej diplomacie, opatrení na budovanie dôvery a bezpečnosti, ľudských práv, demokratizácie, monitorovania volieb a ekonomickej a environmentálnej bezpečnosti, pričom princíp spolupráce znamená, že všetky účastnícke štáty OBSE majú rovnaké postavenie a rozhodnutia sú založené na princípe konsenzu.
	V porovnaní s inými organizáciami  má OBSE niektoré prednosti, resp. špecifiká:
- je jedinou európskou regionálnou organizáciou, ktorej členmi sú zároveň USA a RF, pričom EÚ má silný hlas;
- je jedinou  európskou organizáciou, do ktorej patria všetky stredoázijské štáty bývalého ZSSR;
- rozhodnutia OBSE nie sú právne záväzné, sú záväzné len politicky (okrem záväzkov vo vojenskej oblasti, ktoré sú viazané na medzinárodné zmluvy).
	V roku 1994 účastnícke štáty OBSE prijali Viedenský dokument, ktorý je politicky záväzným dokumentom a predstavuje šírkou svojich opatrení a rozsahom zóny aplikácie kľúčový nástroj budovania dôvery a bezpečnosti v Európe. Účastnícke štáty OBSE sa prijatím tohto dokumentu zaviazali každoročne si navzájom vymieňať informácie o svojich vojenských silách, týkajúce sa ich organizácie, počtov osôb, hlavných zbraňových systémov a techniky, pokiaľ sa tieto vojenské sily nachádzajú v Európe alebo v zakaukazkých a stredoázijských štátoch v bývalých republikách ZSSR. Osobitným súborom informácií, ktoré účastnícke štáty OBSE o svojich ozbrojených silách poskytujú je obranné plánovaniea tiež informácie o vojenských rozpočtoch. Dôležitou časťou Viedenského dokumentu 94 je kapitola o spôsobe kontroly dodržiavania jeho ustanovení. Každý účastnícky štát má povinnosť prijať a právo vykonať inšpekciu alebo vyhodnocovaciu návštevu, pričom dokument presne stanovuje počet inšpekčných aktivít, ako aj ich priebeh. 
Z Viedenského dokumentu 1994 (kapitola IX) vyplynulo tiež vytvorenie mechanizmu komunikačnej siete OBSE, ktorá je kľúčovým nástrojom komunikácie medzi jednotlivými účastníckymi štátmi OBSE/Fóra pre bezpečnostnú spoluprácu (jeden z orgánov OBSE) a medzi zmluvnými štátmi Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe a Zmluvy o otvorenom nebi nielen navzájom, ale aj so Sekretariátom OBSE. Prostredníctvom komunikačnej siete sa vymieňajú informácie na základe prijatých rozhodnutí, resp. zasielajú sa oznámenia o plánovaných aktivitách účastníckych štátov resp. zmluvných štátov. Ide o bezpečný systém prenosu aj citlivých informácií. 
SR je aktívnym účastníckym štátom, podieľa sa na činnosti organizácie vo všetkých troch dimenziách jej činnosti. V rokoch 1999 – 2005 zastával funkciu generálneho tajomníka OBSE súčasný minister zahraničných vecí SR J. Kubiš. Počas rokov 2005 – 2006 SR predsedala Výboru OBSE pre nevojenské aspekty bezpečnosti.
	MZV SR hodnotí mieru politickej relevantnosti členstva SR v OBSE ako veľmi vysokú. Pokračujúci dialóg prostredníctvom takých štruktúr ako má OBSE zabezpečuje prepojenie celej Európy a znamená pre Európu aj možnosť postupne sa vyrovnávať (v ekonomickej a sociálnej oblasti), a tak rozširovať pásmo blahobytu, ktoré podstatnou mierou prispieva k znižovaniu napätí a konfliktov vnútri štátov a medzi nimi - t.j. v konečnom dôsledku rozširuje pásmo bezpečnosti celého kontinentu.

Výška príspevku SR do OBSE za rok 2007:		9.887.696,84 SKK (288.462,- EUR)

Spoločná konzultatívna skupina Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe
SR je zmluvným štátom Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZoKOS). Zmluva patrí medzi kľúčové dokumenty v oblasti kontroly zbrojenia a výrazne prispela k zníženiu konvenčnej výzbroje a tým k posilneniu stability a bezpečnosti v Európe. Účasť SR v ZoKOS o.i. znamená, že SR sa zúčastňuje na pravidelných zasadnutiach Spoločnej konzultatívnej skupiny ZoKOS, ktorá zasadá raz za týždeň. Jej rokovania prebiehajú na pôde OBSE, skupina má však svoj vlastný rozpočet.
Zmluvné štáty ZoKOS prijali škálu príspevkov, na základe ktorej jednotlivé zmluvné štáty prispievajú do rozpočtu spoločnej konzultatívnej skupiny. Príspevky sú v zásade určené na pokrytie výdavkov spojených s jej činnosťou (tlmočenie, administratívne náklady). Okrem spoločnej konzultatívnej skupiny zasadajú aj dve pracovné skupiny  pre implementáciu zmluvy.

Výška členského príspevku SR do Spoločnej konzultatívnej skupiny Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe za rok 2007:
							131.079,55 SKK (3.841,42 EUR)	

Konzultatívna komisia Zmluvy o otvorenom nebi
SR je zmluvným štátom Zmluvy o otvorenom nebi. Doterajšia implementácia ukázala, že zmluva ma nenahraditeľné miesto medzi opatreniami na budovanie dôvery a bezpečnosti. Účasť SR v Zmluve o otvorenom nebi o.i. znamená, že SR sa zúčastňuje na zasadnutiach Konzultatívnej komisie Zmluvy o otvorenom nebi, ktorá zasadá spravidla raz za mesiac a diskutuje o otázkach týkajúcich sa implementácie zmluvy. Okrem formálnych zasadnutí konzultatívnej komisie sa uskutočňujú aj neformálne zasadnutia a zasadnutia jej pracovných skupín – Pracovnej skupiny pre pravidlá a procedúry a Pracovnej skupiny pre senzory. Rokovania konzultatívnej komisie a jej pracovných skupín prebiehajú na pôde OBSE, komisia má však svoj vlastný rozpočet, určený na pokrytie nákladov súvisiacich s jej zasadnutiami.

Výška členského príspevku SR do Konzultatívnej komisie Zmluvy o otvorenom nebi za rok 2007:							89.658,89 SKK (2.623,74 EUR)	
Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní (CCW)
Dohovor bol prijatý v Ženeve 10. októbra 1980, vstúpil do platnosti, vrátane Protokolov I až III, od 2. decembra 1983 (Pozmenený protokol II vstúpil do platnosti od 3. december 1998, Protokol IV od 30. júla 1998, Zmena čl. 1 od 18 mája 2004, Protokol V od 12. novembra 2006). 
Z hľadiska hodnotenia plnenia záväzkov SR vyplývajúcich z CCW možno uviesť  včasné predloženie hlásenia o implementácii ustanovení Pozmeneného protokolu II k CCW (o mínach, nástražných a iných výbušných zariadeniach), ako aj predloženie komplexnej informácie o plnení CCW a k nemu pripojených protokolov vo forme vyplnených formulárov. SR sa tiež aktívne zapája do procesov sledujúcich riešenie problematiky kazetovej munície ako oblasti, ktorá si vyžaduje hľadanie riešenia reagujúceho na negatívne humanitárne dôsledky tohto druhu zbraní. SR prispieva finančne len v rozsahu nevyhnutého každoročného príspevku na uskutočňovanie formálnych rokovaní a odsúhlasených konferencií podľa programu práce.

Výška príspevku SR do CCW za rok 2007:		16.842,67 SKK (655,- USD)

Dohovor o zákaze protipechotných mín - Ottawský dohovor
Dohovor bol prijatý v Oslo 18. septembra 1997, do platnosti vstúpil od 1.3.1999. SR podpísala Ottawský dohovor 3.12.1997 a ratifikovala 25.2.1999. 
V snahe o podporu univerzálnej platnosti Ottawského dohovoru a posilnenie medzinárodnej transparentnosti Slovensko už zlikvidovalo všetky zásoby svojich protipechotných mín (s výnimkou minimálneho počtu povoleného dohovorom). Týmto krokom SR splnila jeden z hlavných záväzkov Ottawského dohovoru. 
	SR si naďalej plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a v r. 2007 predložila generálnemu tajomníkovi OSN ostatnú výročnú národnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti.
SR prispieva finančne do dohovoru len v rozsahu nevyhnutného každoročného príspevku na uskutočňovanie formálnych rokovaní a odsúhlasených konferencií podľa programu práce.    
 
Výška príspevku SR do Ottawského dohovoru za rok 2007:        10.515,11 SKK (431,- USD)

Zmluva o nešírení jadrových zbraní (NPT)
Zmluva bola prijatá 12. júna 1968, vstúpila do platnosti od 5.3.1970, SR sukcedovala do tejto zmluvy po bývalej ČSFR v roku 1993.
V rámci zmluvných podmienok NPT si SR plní všetky záväzky, ktoré spočívajú najmä v podpore technickej spolupráce pri využití jadrovej energie (čl. IV NPT), predovšetkým prostredníctvom členstva v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) a uplatňovaním dohody o bezpečnostných zárukách s MAAE (podľa čl. III NPT).
Implementácia čl. III.2 NPT sa realizuje kontrolou exportu jadrových materiálov, zariadení a jadrových technológií, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Zanggerovho výboru (ZC) a do Skupiny jadrových dodávateľov (NSG).
V roku 2007 bola pozornosť naďalej zameraná na udržanie integrity a posilnenie NPT, čo bolo nutné najmä v dôsledku neúspechu 7. hodnotiacej konferencie NPT  (2005) a aktuálnych výziev  ako iránsky jadrový program (otázkou sa plne zaoberá Bezpečnostná rada OSN) a severokórejský jadrový program (KĽDR 9. októbra 2006 uskutočnila skúšku jadrovej zbrane). Konkrétne v apríli/máji 2007 sa SR spoločne s ostatnými partnermi v EÚ na prvom zasadnutí Prípravného výboru Hodnotiacej konferencie NPT zasadzovala o úspešné naštartovanie nového hodnotiaceho procesu NPT, ktorý vyvrcholí hodnotiacou konferenciou v roku 2010. SR sa aktívne zapojila do úsilia o zabezpečenie dodržiavania globálneho režimu jadrového nešírenia založenom na NPT aj ako nestály člen BR OSN (2006-07). 
SR prispieva finančne len v rozsahu nevyhnutého každoročného príspevku na uskutočňovanie formálnych rokovaní a odsúhlasených konferencií podľa programu práce. V roku 2007 nebol uhradený žiadny príspevok.
   
Wassenaarske usporiadanie (WA)
WA bolo založené v roku 1996. Je exkluzívnym režimom na kontrolu exportu konvenčných zbraní a tovarov a technológií dvojakého použitia, má sídlo vo Viedni. Jeho cieľom je prispievať k regionálnej a medzinárodnej bezpečnosti a stabilite zodpovednými transfermi vojenského materiálu a tovarmi a technológiami dvojakého použitia, čím sa zabráni ich destabilizujúcej akumulácii. WA združuje najvýznamnejšie a najvyspelejšie štáty sveta v oblasti produkcie vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia. V súčasnosti ho tvorí 40 štátov vrátane SR, ktorá patrí k zakladajúcim členom režimu. 
 	Členstvo vo WA umožňuje SR spolupodieľať sa tvorbe zásad a politík, ktoré uplatňujú najvýznamnejšie štáty sveta v oblasti obchodu s vojenským materiálom a s tovarmi a technológiami dvojakého použitia a zároveň prezentovať a obhajovať pozície SR v celej šírke problematiky. 
	  Činnosť WA je financovaná na základe príspevkov od jednotlivých členských štátov. Výška príspevkov sa odvíja od škály, ktorú schválilo Valné zhromaždenie OSN pre stanovenie príspevkov  svojim členom, t.j. pre SR to predstavuje 0,11739 % z celkového rozpočtu WA, čo v praxi znamená príspevok SR vo výške cca 2000 EUR/ročne. Celkový rozpočet WA predstavuje sumu cca 1,5 mil. EUR a slúži na financovanie činnosti sekretariátu WA, prenájmu priestorov WA, jednotlivých zasadnutí, prevádzku špeciálnej informačnej siete (WAIS), prostredníctvom ktorej členské štáty komunikujú a vymieňajú si informácie.
	Procedurálne pravidlá činnosti WA sa dotýkajú aj obsadzovania najvyšších orgánov WA, napr. post predsedu PLM WA je obsadzovaný na základe pravidelnej rotácie podľa abecedného poradia ISO skratiek jednotlivých účastníckych krajín.
   	 
Výška príspevku SR do WA za rok 2007:			55.768,16 SKK (1.616,- EUR)

Organizácia pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD)
Členstvo SR v OECD hodnotí MZV SR z dlhodobého hľadiska ako vysoko relevantné. OECD je celosvetovo uznávaná organizácia v oblasti ekonomických analýz a tvorca medzinárodných štandardov na základe zovšeobecnenia najlepších praktík členských krajín. Táto jej pozícia v architektúre medzinárodných organizácií predstavuje unikátnu a nepopierateľnú pridanú hodnotu pre členské krajiny.
V politickej rovine predstavuje členstvo v tejto organizácii potvrdenie ukotvenia SR v ekonomickom priestore zabezpečujúcom pre jeho účastníkov najpriaznivejšie podmienky pre stabilný hospodársky rast, pre podnikanie v zmysle overených modelov zaručujúcich prosperitu, transparentnosť, nediskrimináciu, rešpektovanie zásad právneho štátu a demokratických princípov vládnutia. Členstvo v OECD predstavuje vo svojej podstate rozhodujúci signál pre partnerov v oblasti ekonomiky o ekonomickej a politickej kompatibilite prostredia v SR s prostredím ich vlastných krajín, čím sa vytvára reálny priestor pre rozvoj intenzívnej obchodno-ekonomickej spolupráce a prílev zahraničných investícií - s ohľadom na charakter ekonomiky SR základné predpoklady jej dlhodobej prosperity.
OECD významne prispieva k diskusii o sociálno-ekonomických dopadoch globalizácie. Skúmaním trendov v oblasti zamestnanosti, mzdových a príjmových nerovností a analyzovaním politík výrazne prispieva k eliminácii negatívnych sprievodných prvkov tohto procesu. Veľmi dôležitý segment jej činnosti predstavuje systémový prístup k problematike rozvojovej pomoci a aktuálne napr. široko-spektrálnej téme klimatických zmien. Celkový rozmer sociálnej problematiky v jej činnosti, cielené zapájanie všetkých sociálnych partnerov do činnosti svojich orgánov i šírka aktivít nasmerovaných na dôležité nečlenské krajiny, dokumentuje otvorenosť organizácie k všetkým dôležitým témam súvisiacim s ekonomickými procesmi,  rešpektovanie požiadaviek aktuálnosti a maximálnej efektivity pri ich výbere.   
Miera návratnosti pre SR z členstva v OECD je vysoká. Výstupy z monitorovania jednotlivých sektorov, ale i ekonomiky SR ako takej, napomáhajú vláde SR pri riadení kľúčových ekonomických odvetví a pri hľadaní vhodnej strategickej orientácie jej politík. OECD pokrýva prakticky všetky oblasti prioritného záujmu SR z dlhodobého i krátkodobého hľadiska – prierezovými témami transformačného procesu a štrukturálnych reforiem počnúc, cez verejné financie, dane, verejnú správu, úlohy v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, boja proti korupcii a pod. Pravidelné ekonomické prehľady OECD napomáhajú vláde SR identifikovať oblasti, na ktoré je potrebné sa prioritne zamerať a stanovovať tak optimálne krátkodobé priority svojej činnosti. Prenos poznatkov  členských krajín OECD do sektorálnych politík SR prispieva k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu, zamestnanosti a zvyšovaniu životnej úrovne, pri  zachovaní finančnej stability v krajine.
Pozície OECD pri hodnotení jednotlivých členských krajín sú široko využívané inými medzinárodnými organizáciami a inštitúciami, pre ktoré predstavujú jednoznačne vrcholový referenčný rámec (tzv. benchmark), od ktorého následne odvíjajú aj hodnotenia vlastné. Aktuálne by sa takto dalo hovoriť o hodnotení pripravenosti SR na vstup do eurozóny, ktoré bude uskutočňovať EÚ.
Prostredníctvom aktívneho zapojenia sa svojich zástupcov v riadiacich orgánoch OECD má SR možnosť vplývať na ďalšie smerovanie aktivít OECD v súlade so svojimi záujmami a zároveň vychovávať vlastných odborníkov v daných oblastiach.
Osobitný prínos predstavujú projekty realizované a hradené z dobrovoľného príspevku SR, ktoré sú realizované na základe konkrétnych požiadaviek a záujmov rezortov a inštitúcií SR, a teda plne návratné. Úspešnosť projektov potvrdzuje aj ich opakované organizovanie pre rôznych aktérov aj mimo členských krajín OECD. Mnohé projekty OECD spolufinancuje Európska komisia. Členské krajiny EÚ, ktoré sú zároveň aj členmi OECD, majú možnosť čerpať finančné prostriedky na účasť v projektoch (napr. PIAAC) aj z fondov EÚ (ESF, a pod.).
Prostredníctvom finančného zapojenia sa do aktivít OECD dochádza zároveň k posilňovaniu medzinárodného postavenia SR, čo úzko súvisí nielen s budúcimi prioritami pôsobenia SR v tejto organizácii, ale celosvetového spoločenstva ako takého. 
Všetky formáty a mechanizmy činnosti OECD poskytujú mimoriadne široký a efektívny priestor pre prezentáciu ekonomických výsledkov SR. Globálny charakter organizácie, tematicky zameraná diskusia a reprezentatívny výber účastníkov rozličných formátov činnosti OECD poskytuje ideálny priestor pre prezentáciu informácií, o zverejnenie ktorých má SR záujem, rovnako ako platformu na nadväzovanie partnerských vzťahov s najuznávanejšími odborníkmi v danej oblasti. V tejto súvislosti možno uviesť napr. oficiálnu návštevu generálneho tajomníka OECD Angela Gurríu v Slovenskej republike v apríli 2007, za účelom prezentácie Ekonomického prehľadu SR 2007. Návšteva potvrdila veľmi dobrú úroveň vzťahov SR s OECD, aktívne pôsobenie Slovenska v organizácii a načrtla nové sféry možného zintenzívnenia spolupráce. Vo svojej správe organizácia pozitívne zhodnotila hospodársky vývoj na Slovensku a konštatovala o.i., že SR je veľmi dobre pripravená na splnenie podmienok pre zavedenie jednotnej meny euro od januára 2009. 
Okrem možnosti prezentácie ekonomických výsledkov SR, ako aj výsledkov SR v ostatných relevantných oblastiach, porovnávaním výsledkov SR s ostatnými členskými krajinami OECD pri formovaní odporúčaní, štandardov OECD a pod. v sektorálnych politikách, má SR možnosť uskutočňovať prezentácie svojich výsledkov aj na úrovni pracovných orgánov OECD, rôznych doplnkových podujatí organizovaných OECD, či v spolupráci s podnikateľskou sférou prostredníctvom BIAC (Business and Advisory Committee).
Predmetom aktuálnych aktivít Stálej misie SR pri OECD je aj záujem SR o výkon predsedníckej funkcie v organizácii v roku 2010, čo by vytvorilo dodatočný priestor pre realizáciu uvedenej priority.
Členstvo v OECD poskytuje veľké možnosti uplatnenia mladých pracovníkov SR na stážach v rámci organizácie. V r. 2007 mala SR v organizácii OECD zamestnaného jedného stážistu. Možnosti uplatnenia stážistov v organizácii sú však podstatne väčšie. OECD neustále žiada vyslanie stážistov, študijných návštev expertov SR v OECD (stáž pracovníčky MVRR SR v Centre pre miestny rozvoj v Trente, pracovníkov MPSVR SR v DELSA a i,), čo však SR dostatočne nevyužíva. Napr. v r. 2007 požiadavka Rozvojového centra o vyslanie stážistu SR nebola využitá a uvedené miesto asistenta vedúceho teritoriálneho odd., v kompetencii ktorého je aj SR, bolo obsadené stážistom ČR. V súčasnosti je aktuálna požiadavka na zabezpečenie stážistu pre ECO z dôvodu vypracovania ekonomického prehľadu SR, uvedená ponuka je zatiaľ bez odozvy.
Rezervy v zapojení do práce OECD sú veľké. SR doposiaľ nedostatočne využíva potenciál tejto ekonomickej organizácie. Záujem o rozšírenie a prehĺbenie vzájomnej spolupráce má aj samotná OECD, čo bolo viackrát zdôraznené aj počas návštevy generálneho tajomníka OECD Angela Gurríu na Slovensku. SR sa dlhodobo nevie primerane vysporiadať hlavne s požiadavkou adekvátnej jazykovej vybavenosti svojich zástupcov v jednotlivých pracovných a riadiacich orgánoch OECD, čo sa prejavuje v nižšej miere aktivity počas interaktívnych diskusií. Táto skutočnosť znižuje efektívnosť prenosu poznatkov a skúseností OECD do príslušných sektorálnych politík a v konečnom dôsledku znamená stratu alebo nedostatočné využitie finančných prostriedkov, ktoré vláda vynakladá na spoluprácu a činnosť v orgánoch OECD. Nezriedka je však problémom aj participácia zástupcov jednotlivých rezortov na práci OECD, či ich iba sporadická účasť, bez zabezpečenia kontinuity v prípade personálnych zmien a pod. Ako jednoznačnú rezervu treba identifikovať aj nedostatočnú mieru využitia internetovej stránky OECD (a OLISnetu), kde SR figuruje až na 49. mieste.
Jedným zo strategických cieľov pre rok 2010 je získanie predsedníctva SR v Rade OECD na ministerskej úrovni pri príležitosti 10. výročia vstupu SR do organizácie, čo si bude vyžadovať zintenzívnenie spolupráce SR s OECD v rokoch 2009 – 2010 formou zvýšenia počtu spoločných projektových aktivít. 
	Pokiaľ sa týka ďalších vrcholových pozícií v rámci OECD, v najbližšom období (do r. 2010) takáto možnosť nie je aktuálna.
Ostatné administratívne posty OECD, ako napr. post hlavného ekonóma organizácie, riaditeľa Rozvojového centra, a pod., sú obsadzované na základne riadneho výberového konania, ktoré je zverejnené na internetových stránkach organizácie a v tlači (The Economist a pod.).
Zdôvodnenie platieb na rekonštrukciu sídla OECD a dobrovoľných príspevkov:
Uložením ratifikačnej listiny o pristúpení k Dohovoru OECD u depozitára dňa 14. 12. 2000 sa SR stala 30. členskou krajinou OECD, čím jej podľa čl. 20 Dohovoru vyplýva povinnosť prispievať do rozpočtu organizácie a tým sa podieľať na financovaní jej chodu.
 Rada OECD rozhodla dňa 27. januára 2000 o zámere rekonštruovať sídlo OECD. Príspevky SR na rekonštrukciu sídla OECD v r. 2004-2009 boli schválené rozhodnutím Rady č. C/M(2003)22/PROV zo dňa 23. 10. 2003. Rozhodnutím Rady boli stanovené fixné príspevky členských krajín OECD na jednotlivé roky, ktoré sa každoročne upravujú na základe aktualizovanej príspevkovej škály – štatistických údajov dodaných národnými štatistickými úradmi členských krajín OECD, v príp. SR Štatistickým úradom SR (základ výpočtu tvorí priemer HDP za tri predchádzajúce roky). 
Ekonomický rast SR spôsobil, že členské príspevky SR do OECD, vrátane tých na rekonštrukciu sídla OECD, sa na základe postúpených údajov o HDP v jednotlivých rokoch zvýšili, a teda sa odchyľujú od schváleného uznesenia vlády SR č. 202/2002 a jeho úpravy uznesením vlády SR č. 1163/2004. Z uvedeného dôvodu MZV SR pripravuje v súčasnosti formálne doriešenie tejto situácie.
Na základe schválených rozpočtov na rekonštrukciu sídla OECD v jednotlivých rokoch 2004-2009 sa príspevok SR vyvíjal nasledovne:

Rok		fixne stanovený 	    aktualizovaná	   		skutočný
   	príspevok                     príspevková škála                    	 príspevok
                                                 
2004		45.135			      0,100%				45.135,-
2005		45.135			      0,109%				  9.197,15
2006		45.135			      0,119%				53.710,65
2007		45.135			      0,130%				58.675,50
2008		45.135			      0,143%				64.543,05
2009		17.700			          ?		                    		25.311,-*       

*odhad na základe výpočtu podľa príspevkovej škály r. 2008

Príspevky SR na rekonštrukciu sídla OECD boli v r. 2004-2007 uhradené v plnej výške, tak ako je uvedené v stĺpci „skutočný príspevok“ horeuvedenej tabuľky. 
 	Vláda SR svojim uznesením č. 1051/2000 zo 13.12.2000  schválila dobrovoľný príspevok SR na aktivity OECD vo výške 450 000,- FRF (resp. 68.600,- EUR) ročne na obdobie rokov 2001 – 2006, ktorý bol prednostne určený na aktivity OECD súvisiace s rozšírením a posilnením poznatkového fondu organizácie vo vzťahu k Slovensku (semináre, preklady publikácii OECD do slovenského jazyka a pod.). SR patrí medzi členské krajiny OECD s najmenším dobrovoľným príspevkom do organizácie – v r. 2006 predstavoval 0,15% a v r. 2007 0,25% z celkove poskytnutých dobrovoľných príspevkov v danom roku. Vláda SR svojim uznesením č. 1040/2007 z 5. decembra 2007 schválila návrh na úhradu príspevkov na spolufinancovanie spoločných projektov Slovenskej republiky a OECD v rokoch 2008 – 2011 vo výške 68.800,- EUR na rok 2008 a na roky 2009-2011 vo výške 70.000,- EUR. 
Financovanie aktivít formou dobrovoľných príspevkov je veľmi široko využívané členskými krajinami s ohľadom na skutočnosť, že touto formou sú pokrývané špecifické aktivity „šité na mieru“ danej krajiny, čo zaručuje ich maximálnu návratnosť. MZV SR považuje za dôležité pokračovať v poskytovaní príspevku SR na spolufinancovanie projektov s OECD aj v ďalších rokoch a podporiť tak zintenzívnenie spolupráce s OECD. 

Celková výška pravidelného členského príspevku SR do OECD za rok 2007:	
18.487.552,54 SKK	
(482.294,26 EUR pravidelný príspevok + 58.747,- EUR penzijný a rezervný fond)

Výška príspevku SR na rekonštrukciu sídla OECD za rok 2007:
							2.001.906,06 SKK (58.675,52 EUR)

Medzinárodná organizácia Frankofónie (MOF)
Frankofónia ako inštitúcia začala pôsobiť v 60-tych rokoch ako spoločenstvo nových nezávislých štátov, ktoré si želali pokračovať v rozvoji vzťahov s Francúzskom, založených na jazykovej a kultúrnej príbuznosti. Jej iniciátormi boli významní africkí politici Léopold Senghor, Habib Bourgiba, Hamami Diori. Frankofónia sa  v roku 1998 premenovala na Medzinárodnú organizáciu Frankofónie na základe rozhodnutia ministerskej konferencie v Bukurešti. MOF má 53 riadnych členov, 2 pridružených členov a 13 pozorovateľov. Ide o krajiny, kde sa úplne alebo čiastočne hovorí francúzskym jazykom. Sídlo MOF sa nachádza v Paríži. Hlavy štátov a vlád sa schádzajú každé dva roky na summite MOF, ktorý určuje politické smerovanie MOF a vytyčuje spoluprácu na nadchádzajúce roky. Výkonné inštitúcie Frankofónie sa nazývajú operátori. Realizujú rozhodnutia prijaté summitom.
MOF má stále zastúpenie pri OSN, Európskej únii, Africkej únii, Medzinárodnom menovom fonde a Svetovej banke. Partnermi sú UNESCO, UNICEF, FAO, UNDP, UNCTAD a ďalšie organizácie.
Frankofónny ekonomický priestor sa na svetovom HDP podieľa viac ako jedenástimi percentami. Tento priestor má viac ako pol miliardy obyvateľov, čo predstavuje približne 10 % svetovej populácie. Päť hlavných prispievateľov MOF (Francúzsko, Kanada, Belgicko, Luxembursko a Švajčiarsko) vytvára skoro 90 % HDP tejto ekonomickej zóny. Odpoveďou na potrebu rozvíjať ekonomickú dimenziu Frankofónie bolo založenie Ekonomického frankofónneho fóra (EFF). EFF vzniklo v roku 1987. Ide o jedinú medzinárodnú ekonomickú organizáciu, ktorú uznal Summit hláv štátov a predsedov vlád členských krajín MOF ako jednu zo svojich oficiálnych inštitúcií. Pri EFF pracuje aj Federácia frankofónnych bánk a finančných inštitúcií so sídlom v Paríži. Združuje komerčné, rozvojové banky a iné subjekty pôsobiace v oblasti finančníctva.
SR pristúpila k MOF na summite v Bejrúte (18. - 20. októbra 2002). Získala štatút pozorovateľa. Vláda SR prijala 15. januára 2003 uznesenie číslo č. 28 k „Správe o priebehu a výsledkoch IX. summitu Medzinárodnej organizácie Frankofónie a získaniu štatútu člena pozorovateľa pre SR v tejto organizácii“. Ministrovi zahraničných vecí uložila zabezpečiť gesciu medzirezortnej spolupráce vyplývajúcej zo štatútu člena pozorovateľa SR v MOF a ministrom všetkých rezortov, ktorým zo získania štatútu člena pozorovateľa v MOF vyplývajú záväzky, zaradiť problematiku MOF do ich pracovnej náplne a vytvoriť funkčnú sieť stálych spolupracovníkov zodpovedných za agendu MOF.
Pozorovatelia MOF členské príspevky neplatia. K zmene došlo v r. 2006, kedy samit Frankofónie v Bukurešti prijal rozhodnutie, že organizácii budú členské štáty so štatútom pozorovateľa platiť symbolický poplatok na činnosť sekretariátu MOF, a to počnúc rokom 2006. Poplatok stanovuje sekretariát MOF a jeho výška sa každý rok mení. Sekretariát MOF určil pre SR poplatok za rok 2006 vo výške 2000,- EUR, za rok 2007 vo výške 2050,- EUR a ya rok 2008 2101,25,- EUR (celková suma na úhradu v r. 2008 = 6.151,25,- EUR).
Aktuálny stav spolupráce SR s MOF
Na ostatných ministerských konferenciách Frankofónie zastupoval ministra zahraničných vecí generálny riaditeľ sekcie právnej a konzulárnej MZV SR. Naposledy sa zúčastnil ministerskej konferencie Frankofónie vo Vientiane v Laose 20. – 21. 11. 2007. 
SR spolupracuje s hlavným operátorom MOF Medzivládnou agentúrou Frankofónie v oblasti výučby francúzskeho jazyka, ktorú agentúra ponúka novým členom EÚ. V marci 2006 podpísalo MZV SR spolu s Úradom pre štátnu službu s Francúzskym inštitútom, zastupujúcim Medzinárodnú agentúru Frankofónie, Memorandum týkajúce sa realizácie viacročného programu výučby francúzskeho jazyka v slovenskej štátnej správe. SR sa oficiálne zaviazala zlepšiť znalosť francúzskeho jazyka v prípade štátnych zamestnancov a diplomatov zodpovedných za európsku agendu, ako aj kandidátov na posty v európskych inštitúciách. Cieľom je pripraviť v období troch rokov približne päťsto štátnych zamestnancov, ktorí budú schopní využívať francúzštinu ako pracovný jazyk. Vyučovanie finančne zabezpečuje agentúra a jeho realizáciu Francúzsky inštitút v Bratislave. SR využíva aj ponuku agentúry, ktorá sa týka intenzívnych kurzov francúzštiny pre najvyšších predstaviteľov vrátane členov vlády SR. 
Úspešne sa rozvíja aj spolupráca s priamymi operátormi MOF, ktorými sú Univerzitná agentúra Frankofónie a Medzinárodné združenie frankofónnych starostov. Územie SR je pokryté signálom TV5, ktorá je jedným z priamych operátorov MOF. O spoluprácu s Parlamentným zhromaždením Frankofónie, ktoré je konzultatívnym a poradným orgánom MOF, prejavila záujem NR SR. Na Slovensku vychádza slovenský po francúzsky písaný časopis l´Amitié (Priateľstvo), ktorý je zatiaľ u nás jediným tohto druhu. Francúzska redakcia Radio Slovakia International šíri informácie o dianí v SR vo francúzskom jazyku (od 29. marca 1993). V decembri 2000 prešla zo šírenia signálu na krátkych vlnách na satelitné vysielanie. Aktívne je Slovenské združenie učiteľov francúzštiny (SZUF), ktoré na Slovensku zastupuje Medzinárodnú federáciu učiteľov francúzštiny, partnerskú mimovládnu organizáciu MOF.  Na Slovensku sa pravidelne organizujú  oslavy Medzinárodného dňa Frankofónie - 20. marca, Medzinárodný festival frankofónneho filmu (pravidelne v marci v Bratislave), „Frankofónny týždeň“ (pripravuje Alliance française v Banskej Bystrici v spolupráci so Združením frankofónnych študentov EFPOLIT Univerzity Mateja Belu v Banskej Bystrici) a Filmový festival frankofónneho filmu v Trenčíne (v spolupráci mesta Trenčín a  francúzskeho mesta Cran-Gevrier a bilingválnym Gymnáziom Ľ. Štúra v Trenčíne).
Záver: Pôsobenie v spoločnosti frankofónnych štátov vytvára pre Slovenskú republiku jednu z cenných možností na presadzovanie záujmov v zahranično-politickej oblasti (aktuálne napr. na presadzovanie kandidatúry SR do Rady OSN pre ľudské práva a ECOSOC). Frankofónia zároveň umožňuje SR intenzívne pokračovať v dialógu s vybranými prioritnými partnermi, ako Francúzsko  a Kanada v kontexte multilaterálnej spolupráce. Významná je možnosť zabezpečiť vzdelávanie štátnych úradníkov vo francúzskom jazyku. Nový štatút Frankofónie, prijatý na summite v Bukurešti v r. 2006, umožňuje výraznejšiu účasť na rozhodovaní MOF, a v to v Stálej rade Frankofónie. MOF v tomto zmysle oslovila Kanceláriu prezidenta SR, aby menoval svojho zástupcu.
Ako bolo uvedené vyššie, SR doteraz neuhrádzala do rozpočtu MOF žiadne príspevky. Vzhľadom na záväzky SR vyplývajúce z jeho štatútu člena pozorovateľa bude treba doriešiť otázku úhrady poplatkov na činnosť sekretariátu MOF za roky 2006, 2007, 2008 a na ďalšie roky. 

c) Medzinárodné organizácie v oblasti medzinárodného práva

Medzinárodný tribunál pre morské právo (ITLOS)
Vznik tribunálu sa opiera o Dohovor OSN o morskom práve (Montego Bay, 10.12.1982) a  Dohodu o uplatňovaní časti XI Dohovoru OSN o morskom práve (New York, 28.07.1994). Dohovor v časti XV predvída pre zmluvné strany v súvislosti so sporom, ktorý vyplynie z jeho výkladu a vykonávania, ako jednu z možností obrátiť sa v súlade s ustanoveniami dohovoru aj na tento tribunál. SR je zmluvnou stranou dohovoru od 07.06.1996 a dohody od 28.07.1996. Príspevok SR do tribunálu je spojený s jej členstvom v uvedených medzinárodných dokumentoch OSN, aj keď problematika morského práva nemá v SR tradíciu tak, ako je to v iných krajinách. 

Výška príspevku SR do ITLOS uhradená v roku 2007:	218.010,91 SKK (6.159,- EUR)

Haagska konferencia medzinárodného súkromného práva (HCPIL)
HCPIL je medzivládnou organizáciou, ktorá pracuje na progresívnej harmonizácii noriem medzinárodného práva súkromného s cieľom ich postupného zjednocovania. Ku dnešnému dňu prijala značný počet dohovorov v danej oblasti. Hlavnou metódou, ktorá sa používa na dosiahnutie tohto cieľa, je prerokúvanie a príprava mnohostranných zmlúv (dohovorov) v rôznych oblastiach medzinárodného súkromného práva. SR je členským štátom konferencie od 26.04.1993.
Národným orgánom pre styk s HCPIL je Ministerstvo spravodlivosti SR, ktorého zástupcovia sa aj zúčastňujú na jednotlivých zasadnutiach konferencie.. 

Výška príspevku SR do HCPIL na finančný rok 2007/2008 (1.7.2007-30.6.2008):
531.832,10 SKK (15.739,80 EUR)

Medzinárodný inštitút pre unifikáciu súkromného práva (UNIDROIT)
UNIDROIT je nezávislou medzinárodnou organizáciou so sídlom v Ríme, ktorej cieľom je štúdium spôsobov harmonizácie a koordinácie súkromného práva štátov a postupná príprava na prijatie pravidiel súkromného práva jej členmi. Prácu UNIDROIT tvoria hlavne vzorové právne predpisy, ale niekedy aj dohovory. SR je členským štátom UNIDROIT od 13.01.1993.
Národným orgánom pre styk s UNIDROIT je Ministerstvo spravodlivosti SR, ktorého zástupcovia sa aj zúčastňujú na jednotlivých zasadnutiach inštitútu.

Výška členského príspevku SR do UNIDROIT za rok 2007:
412.668,85 SKK (11.825,- EUR)

Medzinárodný trestný súd (ICC)
SR už v minulosti podporovala vytvorenie stálej medzinárodnej trestnej inštitúcie, do právomoci ktorej bude patriť vyšetrovanie a stíhanie najzávažnejších zločinov podľa medzinárodného práva. SR je zmluvnou stranou zakladajúcej zmluvy súdu - Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (Rím, 17.07.1998) od 01.07.2002. Štatút k dnešnému dňu ratifikovalo 105 členských štátov.
Na medzinárodnej úrovni sa SR neustále zasadzuje za podporu efektívneho fungovania ICC a dosiahnutia jeho všeobecnej podpory prostredníctvom účasti čo najväčšieho množstva krajín na Rímskom štatúte ICC. SR podporuje univerzalitu ICC v kontexte ratifikácie Rímskeho štatútu ďalšími krajinami a jeho implementácie do vnútroštátnych právnych poriadkov zmluvných strán. Podporuje integritu ICC a odmietnutie opatrení a návrhov, ktoré by smerovali proti hlavným cieľom a zmyslu ICC, ako i duchu Rímskeho štatútu. V rámci bilaterálnej spolupráce s ICC, SR aktívne podporuje uzavieranie dohôd o spolupráci, o premiestňovaní svedkov alebo o výkone trestu odňatia slobody, resp. iné formy intenzívnejšej spolupráce.
Výška členského príspevku SR do ICC za rok 2007: 	3.426.417,71 SKK (98.367,- EUR)

Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY)
Tribunál bol zriadený rezolúciou BR OSN č. 827 (1993) z 25.05.1993 ako jej pomocný orgán. Účelom vzniku tribunálu bolo potrestať osoby zodpovedné za závažné porušenia medzinárodného humanitárneho práva spáchané na území bývalej Juhoslávie od roku 1991. Po viac ako desaťročnom pôsobení sa tribunál dnes nachádza v štádiu implementácie tzv. „ukončovacej stratégie“, ktorej podmienky sú stanovené v rezolúciách BR OSN č. 1503 (2003) z 28.08.2003 a č. 1534 (2004) 26.03.2004. Rezolúcia BR OSN 1800 (2008) z 20.02.2008 vytvorila predpoklad pre postupné ukončenie aktivít tribunálu do 31.12.2008 a celkové ukončenie jeho činnosti do konca r.2010.

Výška členského príspevku SR do ICTY za rok 2007: 	1.788.474,46 SKK (64.699,- USD)

Medzinárodný trestný tribunál pre Rwandu (ICTR)
Tribunál bol zriadený rezolúciou BR OSN č. 955 (1994) z 08.11.1994 ako jej pomocný orgán. Tribunál vznikol za účelom trestného stíhania osôb zodpovedných za genocídu a iné závažné porušenia medzinárodného humanitárneho práva spáchané na území Rwandy a území susediacich štátov od 01.01.1994 do 31.12.1994.  Tribunál sa dnes, rovnako ako ICTY, po viacročnom pôsobení nachádza v štádiu implementácie tzv. „ukončovacej stratégie“, ktorá predpokladá postupné ukončenie aktivít tribunálu do 31.12.2008 a celkové ukončenie jeho činnosti do konca r.2010. „Ukončovacou“ stratégiou tohto tribunálu sa zaoberajú  dokumenty BR OSN č. 946 (2003) z 06.10.2003, č.341 (2004) z 03.05.2004, č.921 (2004) z 22.11.2004, č.336 (2005) z 23.05.2005, č.782 (2005) z 14.12.2005, č.358 (2006) z 01.06.2006, č.951 (2006) z 08.12.2003, č.323 (2007) z 15.05.2007 a č.676 (2007) z 20.11.2007.

Výška členského príspevku SR do ICTR za rok 2007: 	1.466.926,65 SKK (53.771,- USD)

Stály arbitrážny dvor (PCA)
PCA, ktorý vznikol na základe Haagského dohovoru o mierovom riešení medzinárodných sporov z r.1899, revidovaného v r.1907, je dnes modernou arbitrážnou inštitúciou, ktorá je  príslušná pre riešenie sporov medzi štátmi, avšak vzhľadom na vývoj v oblasti medzinárodného práva poskytuje služby aj štátnym orgánom, medzinárodným organizáciám alebo súkromným stranám. SR je členský štátom dvoru od 01.01.1993. Každý zmluvný štát (aktuálne 107 štátov) môže nominovať štyroch  rozhodcov na funkčné obdobie 6 rokov. Za SR boli na funkčné obdobie 2006-2012 potvrdení odborníci na medzinárodné právo Prof. JUDr. Ján Azud, DrSc., Doc. JUDr. Ján Klučka, CSc., JUDr. Peter Tomka a JUDr. Ján Varšo, ktorí tvoria tzv. slovenskú národnú skupinu.

Členský príspevok SR do PCA za rok 2007: 		105.531,55 SKK (3.024,- EUR)

Medzinárodná humanitárna vyšetrovacia komisia (IHFFC)
Medzinárodná humanitárna vyšetrovacia komisia (ďalej len „komisia“) bola zriadená na základe ustanovenia čl. 90 ods. 1 Dodatkového protokolu k Ženevským dohovorom z 12. augusta 1949 o ochrane obetí medzinárodných ozbrojených konfliktov (ďalej len „protokol“), prijatom v Ženeve 8. júna 1977. V súlade s čl. 95 ods. 1 nadobudol uvedený protokol vo vzťahu k ČSSR platnosť 7. decembra 1978. Slovenská republika sukcesovala do vyššie uvedenej medzinárodnej zmluvy po rozdelení ČSFR. V zmysle čl. 90 ods. 7 protokolu, správne výdavky komisie sú uhrádzané z príspevkov zmluvných strán, ktoré urobili vyhlásenie podľa odseku 2 cit. ustanovenia, uznávajúce príslušnosť komisie. SR urobila takéto vyhlásenie s účinnosťou od 13. marca 1995. Sídlom komisie je Bern a jej hlavnou úlohou je vyšetrovať všetky obvinenia z porušenia alebo závažného porušenia medzinárodného humanitárneho práva a to vo vzťahu k štátom, ktoré uznali jej príslušnosť.

Výška členského príspevku SR do IHFFC za rok 2007: 	3.742,41 SKK (174,39 CHF)

Záver:
K zhodnoteniu členstva SR v uvedených medzinárodných organizáciách a inštitúciách v oblasti medzinárodného práva je potrebné uviesť, že ich význam spočíva predovšetkým v neekonomickej dimenzii medzinárodných vzťahov, resp. medzinárodného práva, ako je napr. mierové riešenie sporov (Stály arbitrážny dvor), vyšetrovanie vážnych porušení medzinárodného humanitárneho práva (Medzinárodná vyšetrovacia komisia), trestné stíhanie páchateľov najzávažnejších zločinov podľa medzinárodného práva (Medzinárodný trestný súd, medzinárodné trestné tribunály OSN ad hoc), normotvorná činnosť v oblasti medzinárodného súkromného práva (Haagska konferencia pre medzinárodné právo súkromné, Medzinárodný inštitút pre unifikáciu súkromného práva) a pod. V týchto prípadoch nemožno aplikovať čisto ekonomické kritériá, ako sú možnosť prezentácie ekonomických výsledkov SR, návratnosť pre SR v podobe realizovaných projektov alebo možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci alebo participácia firiem a organizácií SR na agende a projektoch organizácie. Napriek tomu majú uvedené organizácie svoje dôležité miesto v štruktúre medzinárodných vzťahov a spolupráce. Členstvo v nich odráža postavenie SR ako krajiny hlásiacej sa k všeobecným hodnotám ochrany a dodržiavania ľudských práv, právneho štátu a demokracie.

d) Regionálne organizácie Európy

Rada Európy (RE)
Rada Európy je najstaršia európska medzinárodná regionálna medzivládna organizácia zameraná na normotvornú činnosť v oblasti  ľudských práv. Je organizáciou, ktorá v súlade s politikou SR, prípravou medzinárodných zmlúv a ďalších noriem a systémom monitorovania ich dodržiavania zo strany členských štátov (zmluvných strán) významne napomáha rozvoj jednotného právneho priestoru, dodržiavanie ľudských práv v Európe a prispieva k dosahovaniu bezpečnosti a stability i za jej hranicami.	
Členstvo v RE a napĺňanie záväzkov s ním spojených býva označované za jednu z podmienok prijatia do EÚ. Členmi RE sú všetky štáty Európy okrem Bieloruska, ktoré v súčasnosti podmienky členstva nespĺňa. Sprostredkovane (ako zmluvné strany dohovorov) sa na činnosti RE podieľajú i štáty mimo geografických hraníc Európy (napr. USA, Japonsko, Izrael, štáty Strednej Ázie a pod.), čím sa zvyšujú možnosti zapojenia sa väčšieho počtu štátov do medzinárodnej spolupráce vo všetkých oblastiach záujmu organizácie.
Významnou súčasťou štruktúry RE je o.i. Európsky súd pre ľudské práva, ktorý umožňuje občanom členských krajín RE podávať sťažnosti v súvislosti s porušeniami ich ľudských práv zo strany členského štátu.
RE patrí do kategórie tzv. hodnotových, nie hospodárskych medzinárodných medzivládnych organizácií. Prvoradým pozitívnym aspektom členstva SR v RE je skutočnosť, že SR môže participovať na práci organizácie, čerpať z jej informačných databáz a know how pre svoje národné potreby. Členstvom v RE si SR doslovne „prenajíma“ odbornú infraštruktúru, prevádzkovanú Radou Európy, ktorá je nápomocná pri tvorbe a implementácii právnych a ďalších národných noriem, a ktorej vybudovanie v podmienkach SR by bolo neproduktívne a priamo nereálne s ohľadom na konkrétne podmienky v SR. V uvedených súvislostiach MZV SR hodnotí členstvo SR v RE z hľadiska odborného a politického ako vysoko relevantné.
Prihliadajúc na viaceré výnimočné aktivity (napr. spoločné podujatia RE a SR) a predsedníctvo SR vo Výbore ministrov Rady Európy (november 2007 – máj 2008) pripisuje MZV SR členstvu v RE v kontexte návratnosti v podobe realizovaných projektov a technickej pomoci v sledovanom období stredne vysoký význam. V budúcnosti však možno dôvodne predpokladať klesajúcu tendenciu. Pre SR sa totiž skončilo obdobie, v ktorom mohla čerpať rôzne úľavy a výhody súvisiace so vstupom do organizácie v roku 1993. Dôvodom je zmena postavenia SR v RE, ktorá priniesla celkové zníženie možností čerpania rôznych príspevkov (rovnako ako naopak očakávanie vyšších dobrovoľných a rôznych ad hoc príspevkov zo strany SR). Druhým z významných faktorov je činnosť ústredných orgánov štátnej správy SR, keďže činnosť RE sa týka prakticky všetkých rezortov (s výnimkou obrany). RE totiž poskytuje všetkým členským štátom možnosť úplného alebo čiastočného financovania konkrétnych projektov, ktorých zoznam pripravujú a schvaľujú v rámci programových aktivít organizácie na príslušný bežný kalendárny rok stále misie členských štátov v Štrasburgu v spolupráci so sekretariátom RE. Do konkrétnej agendy a jednotlivých projektov RE sa zapájajú priamo najmä experti exekutívy – ústredných orgánov štátnej správy, ktorí by mali nevyhnutne byť iniciátormi takýchto projektov.
Za týmto účelom MZV SR považuje za účelné zachovať (za súčasnej modifikácie úloh a prípadne s prizvaním ďalších subjektov) existujúci mechanizmus spolupráce s ústrednými orgánmi štátnej správy vo vzťahu k agende RE, ktorý bol zriadený na účel koordinácie úloh vyplývajúcich z predsedníctva SR vo Výbore ministrov Rady Európy – Koordinačný výbor. Pri zabezpečovaní úloh súvisiacich s členstvom SR v RE zohráva totiž významnú úlohu spoluúčasť ďalších subjektov, keďže činnosť organizácie, ako už bolo naznačené vyššie, sa dotýka činnosti takmer všetkých ministerstiev, vybraných orgánov štátnej správy a ďalších relevantných subjektov.
Pozn.: MZV SR je gestorom RE v línii Výboru ministrov RE, kde je SR reprezentovaná na úrovni Stálej misie SR pri RE v Štrasburgu. V tomto materiáli sa nepredkladá osobitné hodnotenie z pohľadu línií Parlamentného zhromaždenia RE/Stálej delegácie NR SR a Kongresu miestnych a regionálnych samospráv/delegácie predstaviteľov miestnych a regionálnych samospráv. V doterajšej praxi však MZV SR nezaznamenalo poznatky indikujúce negatívny alebo spochybňujúci postoj zo strany zmienených subjektov.
Pre zabezpečenie činnosti má rozhodovací orgán RE (Výbor ministrov) vytvorených viacero stálych pracovných, tzv. spravodajských skupín (zložených z diplomatov členských štátov pri RE v Štrasburgu), ktoré spravidla vedie niektorý zo stálych predstaviteľov členských štátov. Aj SR takýto post už v minulosti zastávala. SR je však na pôde RE reprezentovaná nielen prostredníctvom Stálej misie SR pri RE, ale predovšetkým predstaviteľmi ministerstiev, vybraných orgánov štátnej správy a ďalších relevantných subjektov pôsobiacich v expertných výboroch organizácie (týchto má RE niekoľko desiatok). SR má svoje zastúpenie tiež v Parlamentnom zhromaždení RE (na úrovni Stálej delegácie NR SR) a Kongrese miestnych a regionálnych samospráv (na úrovni delegácie predstaviteľov miestnych a regionálnych samospráv). Toto zastúpenie vytvára možnosti prezentácie dosiahnutých výsledkov krajiny v relevantných oblastiach vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov na pôde RE. MZV SR hodnotí mieru využívania týchto možností ako stredne vysokú.
Možnosti participácie firiem a organizácií SR na agende a projektoch RE sú prevažne nepriame, cestou štátnych subjektov SR, k tomu viď hodnotenie predchádzajúcej časti. 
Aparát RE zamestnáva pracovníkov, ktorí pochádzajú z členských krajín. Každá členská krajina má stanovený počet bodov, ktoré zodpovedajú prepočtu adekvátneho počtu expertov a zároveň ich funkčnému zaradeniu v štruktúre organizácie v nadväznosti na členský príspevok štátu do organizácie. Z tohto pohľadu má SR v RE zastúpenie adekvátne prislúchajúcemu bodovému prepočtu. Preto sú možnosti zamestnania ďalších občanov SR v RE v súčasnosti limitované.
RE tiež poskytuje možnosť stáží uchádzačom, ktorí spĺňajú kritériá požadované pre konkrétnu pozíciu. Keďže tieto sú prístupné širokej verejnosti, z hľadiska štátnej správy SR nie je uplatnenie tohto kritéria relevantné. Z pohľadu verejnosti SR možno jeho naplnenie hodnotiť kladne, keďže inštitút stáží v RE je zavedený na princípe nediskriminácie a občania SR majú možnosť sa o stáže uchádzať bez obmedzení.
Keďže efektívnemu využívaniu členstva SR v medzinárodných   organizáciách,  a tým aj zvýšeniu miery zodpovednosti gestorov korešponduje decentralizovaný model platieb, MZV SR navrhuje vykonať ďalšiu decentralizáciu častí platieb do rozpočtu RE na jednotlivé gestorské rezorty.

Výška celkového príspevku SR do RE za rok 2007:
								28.071.151,45 SKK (806.001,19 EUR)

Pracovná skupina pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovávania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF)
Od roku 2006 pôsobí SR ako riadny člen Pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF). SR s ITF aktívne spolupracovala už od roku 2000.
 	ITF vznikla v roku 1998 na základe iniciatívy Švédska, spoluzakladajúcimi krajinami boli USA a Veľká Británia. Hlavným cieľom ITF je realizácia a podpora projektov zameraných na vzdelávanie o holokauste, výskum v tejto oblasti a zachovanie pamiatky holokaustu. Projekty sú financované z príspevkov členských krajín. Vznik ITF bol motivovaný presvedčením, že na dôstojné vyrovnanie sa s dedičstvom holokaustu nestačí jeho odsúdenie ani priznanie si historickej viny, ale je potrebná realizácia permanentných aktivít zainteresovaných spoločenstiev vo viacerých oblastiach, ich vhodná inštitucionalizácia na medzištátnej úrovni, komunikácia a koordinácia postupov. V ITF spolupracujú zástupcovia štátnych i neštátnych inštitúcií a mimovládnych organizácií. 
Vo svojom programovom vyhlásení z augusta 2006 sa vláda SR okrem iného zaviazala „viesť permanentný zápas proti diskriminácii, rasizmu, antisemitizmu, xenofóbii, extrémnemu nacionalizmu a šovinizmu a za propagáciu pravdy o holokauste.“ Aj v rámci predsedníctva SR vo Výbore ministrov Rady Európy (priority predsedníctva schválené uznesením vlády SR č. 256/2007) sa SR podujala zintenzívniť spoluprácu medzi Radou Európy a ITF. 
Z uvedených dôvodov považuje MZV SR mieru politickej a odbornej relevantnosti členstva SR v ITF za vysokú.
SR do ITF prispievala ročným príspevkom vo výške 25.000 EUR. Od roku 2008 sa členský príspevok zvýšil na 30.000 EUR. V rámci ITF sa spolufinancujú projekty zamerané na vzdelávanie o holokauste, výskum v tejto oblasti a zachovanie pamiatky holokaustu. Projekty a žiadosti o finančné príspevky môžu podávať štátne i mimovládne inštitúcie (vrátane podnikateľských subjektov). Subjekty zo SR sú v podávaní projektov a žiadostí pomerne aktívne a úspešné; napr. v roku 2007 bolo podaných niekoľko prihlášok zo SR, ktoré spolu žiadali o podporu vo výške 36.006,- EUR. Viaceré z týchto žiadostí boli úspešné.
Keďže SR spolupracovala s ITF ešte pred svojím vstupom (a pred tým, ako vznikla povinnosť hradiť pravidelný členský príspevok do organizácie), boli už v čase pred vstupom SR zrealizované viaceré projekty zo SR a subjekty zo SR dostali finančnú podporu od ITF (napr. vzdelávací balíček pre pedagógov „Prečo sa učíme o holokauste?“ alebo školenia učiteľov /tzv. multiplikátorov/ v rámci projektu pod vedením Ministerstva školstva SR „Príprava učiteľov stredných škôl v oblasti vzdelávania o holokauste“). Projekty v prospech SR (ktoré sa realizovali na území SR alebo pre učiteľov pochádzajúcich zo SR) pred vstupom SR do ITF úspešne podávali aj organizácie z iných členských krajín ITF. Taktiež v súčasnosti je bežné, že projekt podáva organizácia z niektorého štátu s tým, že realizácia projektu bude prebiehať v iných krajinách.
Finančnú návratnosť ročného členského príspevku SR tak možno hodnotiť ako veľmi vysokú, v niektorých prípadoch aj prevyšujúcu výšku ročného členského príspevku.
V rámci ITF existuje možnosť pravidelnej prezentácie výsledkov vedy a výskumu SR, predovšetkým v oblasti výskumu holokaustu (prezentovanie výskumu, vydaných publikácií, zorganizovaných vedeckých podujatí; na všetky tieto aktivity je možné žiadať od ITF finančný príspevok); túto možnosť SR aktívne využíva. Slovenskí experti na túto oblasť sú medzi členmi a spolupracovníkmi ITF známi a aj vďaka týmto kontaktom sú prizývaní na rôzne zahraničné podujatia. 
Na agende a projektoch ITF za SR sa spolupodieľajú viaceré organizácie a inštitúcie SR. Delegácia SR v ITF pozostáva zo zástupcov:
Ministerstva zahraničných vecí SR
Ministerstva školstva SR
Ministerstva kultúry SR (Slovenské národné múzeum – Múzeum židovskej kultúry)
Slovenskej akadémie vied
Ústavu pamäti národa
mimovládnej organizácie Dokumentačné stredisko holokaustu.
S delegáciou SR ďalej spolupracujú ďalšie inštitúcie ako napr. Úrad vlády SR, Ústredný zväz židovských náboženských obcí v SR, Nadácia Milana Šimečku, Inštitút pre verejné otázky, Inštitút judaistiky Univerzity Komenského a ďalšie.
Do ITF majú možnosť podávať projekty a žiadať o finančné prostriedky na ich realizáciu akékoľvek subjekty (štátne, verejnoprávne, samosprávne, súkromné, občianske, mimovládne, podnikateľské a pod.); viaceré z nich boli so svojimi žiadosťami úspešné a dostali od ITF finančnú podporu na realizáciu projektov. 
Doposiaľ ITF nemala sekretariát a zamestnancov tak, ako to je v prípade iných medzinárodných organizácií. ITF totiž nie je medzinárodnou organizáciou, ale len akýmsi „združením“ či „klubom“. V roku 2007 bolo rozhodnuté o vytvorení Sekretariátu ITF so sídlom v Berlíne, ktorý bude ustanovený ako právnická osoba podľa nemeckého práva, svoju činnosť začne v marci 2008. Z tohto dôvodu zatiaľ neexistovala možnosť uplatnenia pracovníkov SR na stážach ani v aparáte ITF; MZV SR predpokladá, že v budúcnosti takéto možnosti budú existovať.
SR zvažuje možnosť uchádzať sa o jednoročné predsedníctvo ITF v roku 2012, v závislosti od členstva SR v Rade OSN pre ľudské práva.

Výška členského príspevku SR do ITF za rok 2007:	870.825,- SKK (25.000,- EUR)

Stredoeurópska iniciatíva (SEI)
	SEI bola založená v roku 1989 ako jedna z foriem regionálnej spolupráce, ako platforma pre všestrannú vzájomnú výmenu názorov a poznatkov, fórum pre politickú, ekonomickú a kultúrnu spoluprácu medzi členskými krajinami. SEI nemá formálne znaky medzinárodnej organizácie, ale jej aktivity a práca sú financované zo strany členských krajín pravidelnými členskými príspevkami.
	Hlavným cieľom SEI bolo a stále ostáva napomôcť členským krajinám v ich približovaní sa k hodnotám vyspelej Európy a k ich vstupu do Európskej únie (EÚ). Z 18 členov SEI je momentálne už 9 členov EÚ. 
SEI sa snaží svoje ciele napĺňať prostredníctvom štyroch operačných nástrojov a troch finančných nástrojov:
1. „Funding Unit“- táto iniciatíva SEI vytvára od r. 2004 možnosti pre získavanie a využívanie finančných prostriedkov EÚ aj pre doteraz nečlenské krajiny EÚ, ktoré tak získajú prístup k finančným zdrojom EÚ prostredníctvom multilaterálnej spolupráce medzi členskými a nečlenskými krajinami EÚ. 
2. Program KEP (Know-how Exchange Programme) – je určený na podporu spolupráce a transferu know-how a skúseností nových členských krajín EÚ nečlenským krajinám a zároveň je financovaný z Kooperačného a Trust fondu SEI. 
3. Univerzitná sieť - v roku 2003 SEI aktivizovala spoluprácu v rámci projektu CEI University Network, ktorý je príležitosťou pre členské univerzity realizovať výmenné pobyty medzi študentmi a učiteľmi. Za týmto účelom vyčlenila SEI potrebné finančné prostriedky na poskytovanie štipendií a grantov.
4. Vedecko – technologická sieť – podporuje účasť vedeckých pracovníkov z regiónu SEI na výskumných projektoch, vedeckých seminároch zameraných na oblasti teoretickej a aplikovanej fyziky, matematiky, bio-inžinierstva, nanotechnológie a chémie.
Finančné nástroje SEI: 
1. Trust Fund pri Európskej banke pre obnovu a rozvoj (EBRD) - Trust Fund SEI bol založený Talianskom v  roku 1991 s cieľom podporiť aktivity SEI zamerané predovšetkým na oblasť infraštruktúry, energie, pôdohospodárstva, stavebníctva, malého a stredného podnikania.
2. Kooperačný fond – bol vytvorený s cieľom napomôcť dosiahnuť zámery a ciele SEI prostredníctvom tzv. projektov kooperačných aktivít, na základe rozhodnutia ministrov zahraničných vecí členských krajín SEI v júni 2001 v Miláne. Rozpočet fondu bol schválený vo výške 300.000.- EUR s tým, že ročné príspevky členských krajín SEI pokrývajú celkový objem rozpočtu Kooperačného fondu.
3. Fond solidarity – vytvorený v r. 1998 na základe dobrovoľných príspevkov ČK SEI. Prostriedky fondu slúžia na podporu účasti expertov a predstaviteľov krajín spravidla nečlenských krajín EÚ, t.j. krajín „in special need“, na rôznych podujatiach SEI.
Vzhľadom na fakt, že SEI nemá povahu medzinárodnej organizácie, nie je možné hovoriť o stážach v jej orgánoch, ani o podpore resp. presadzovaní určitých kandidatúr do jej orgánov. 
Vo fungovaní SEI existujú určité limity, spôsobené nízkou flexibilitou organizácie. Na ich odstránenie bola zriadená pracovná skupina pre reformu SEI, ktorej výsledky boli schválené na najvyššej úrovni počas stretnutia predsedov vlád členských krajín SEI v novembri 2007 v Sofii. Implementácia záverov smerujúcich ku skvalitneniu fungovania SEI sa už začala, relevantné výsledky možno očakávať v horizonte jedného až dvoch rokov. Napriek spomenutým vnútorným limitom fungovania možno konštatovať, že SEI má v stredoeurópskom priestore svoje miesto.
Zdôvodnenie relevantnosti členstva SR v SEI:
Po vstupe do EÚ sa SR zaradila v rámci SEI medzi krajiny, ktoré by mali pomáhať nečlenským krajinám EÚ – členom SEI v ich transformácii, poskytovať vedomostnú bázu a formou grantov podporovať pozitívne zmeny v priestore. SEI sa pritom zameriava na tie isté krajiny, ktoré si SR v rámci svojej oficiálnej rozvojovej pomoci vybrala za prioritné, preto treba SEI chápať, popri politických iniciatívach a rozvojovej pomoci, ako ďalší vhodný nástroj. SR cíti určitý záväzok plynúci z pomoci členov SEI a zároveň EÚ v čase, keď SR na členstvo v EÚ len ašpirovala. Z politického hľadiska by diskusie o prípadnom vystúpení SR zo SEI priniesli výrazne negatívne reakcie, či už zo strany členských krajín – členov EÚ alebo nečlenov EÚ, a to nie len v rámci SEI.
  	Na členstvo SR v SEI však netreba nazerať len cez prizmu pomoci európskym krajinám ašpirujúcim na členstvo v EÚ. Synergický efekt zo spoločného postupu môže SR niekoľkonásobne znížiť náklady na výskum a vedeckú činnosť, resp. vytvoriť spoločné projekty na slovenských univerzitách, čo by prinieslo ďalšie pozitíva. SR, pokiaľ bude mať záujem, sa môže profilovať v určitej oblasti, v ktorej by potom viedla projekty podporované SEI. SR má úžitok aj z operačných nástrojov SEI a Kooperačného fondu. V poslednom kole schvaľovania príspevkov na spoločné aktivity z Kooperačného fondu získala slovenská spoločnosť Slovak TV Foundation prostriedky vo výške viac ako 12.000,- EUR na pripravovaný filmový festival. Príprava ďalších kvalitných projektov môže „návratnosť“ finančných prostriedkov vložených Slovenskou republikou do SEI ešte ďalej zvýšiť. 
	Po realizovaní prestavby SEI sa SR otvoria ďalšie možnosti pre spoluprácu s ostatnými členskými krajinami. Ako potrebné vidí MZV SR vytvorenie vnútorného mechanizmu v rámci SR, ktorý bude zahŕňať aj iné ústredné orgány štátnej správy a prípadne aj univerzity a tretí sektor, aby SR mohla pružne reagovať na možnosti, ktoré bude SEI v budúcnosti ponúkať. MZV SR vidí aj priestor pre zapojenie slovenských podnikateľských subjektov, dôležitá je ich informovanosť a záujem podieľať sa na príprave projektov.
	 
Výška členského príspevku SR do SEI za rok 2007:	561.165,- SKK (16.500,- EUR)

Medzinárodný vyšehradský fond (MVF)
Spolupráca vo formáte V4 dlhodobo zaujíma popredné miesto v rámci priorít zahraničnej politiky SR. SR jednoznačne podporuje zachovanie vyšehradskej spolupráce ako najvýznamnejšej formy regionálnej spolupráce v strednej Európe. Medzinárodný vyšehradský fond je jedinou formou inštitucionalizácie vyšehradskej spolupráce. 
Cieľom MVF je posiľňovať vzájomné väzby a podporovať rozvoj regionálnej spolupráce medzi vyšehradskými krajinami prostredníctvom kultúrnych, vedeckých, výskumných a vzdelávacích projektov, výmeny mladých ľudí a cezhraničnej spolupráce.
V roku 2007 MVF zavŕšil siedmy rok svojej existencie ako úspešná medzinárodná organizácia – s viac ako 1750 podporenými projektmi, 380 udelenými štipendiami v celkovej čiastke vyššej ako 18,5 milióna EUR. V snahe uspokojiť vyšší počet predložených kvalitných projektov a poskytnúť viac štipendií bol počnúc rokom 2007 zvýšený rozpočet MVF z 3,2 na 5 mil. EUR, t.j. v súčasnosti každá z krajín V4 prispieva do ročného rozpočtu MVF čiastkou 1,25 milióna EUR. Okrem už poskytovaných grantov (malých, štandardných a strategických) a štipendijných programov (vycestovacie, pricestovacie, vnútro-vyšehradské) boli v roku 2007 zahájené dva nové programy - vyšehradský rezidenčný program pre umelcov a program vyšehradských univerzitných štúdií.
V roku 2007 Medzinárodný vyšehradský fond podporil 41 malých projektov a 74 štandardných projektov, ktoré boli predložené slovenskými subjektami, celkovou čiastkou 659 690,- EUR.
V rámci pricestovacieho štipendijného programu MVF bolo pre akademický rok 2007/2008 poskytnuté štipendium na štúdium na univerzitách v SR 4 bieloruským študentom, 1 ruskému študentovi a 17 študentom a výskumníkom z Ukrajiny. Vyšehradský štipendijný projekt pre Ukrajinu sa teší mimoriadnemu záujmu verejnosti a predstaviteľov vlády na ukrajinskej strane.
	V rámci malých projektov bolo zrealizovaných viacero projektov z oblasti vedy a výskumu, v rámci ktorých boli úspešne prezentované výsledky vedy a výskumu SR – napr. projekt 03716 Vedecká konferencia „Kvalita a spoľahlivosť technických systémov“, organizovaná Slovenskou poľnohospodárskou univerzitou v Nitre; projekt 03727 Výskum kvasníc, predložený Československou mikrobiologickou spoločnosťou; projekt 06704 Paleolit v regióne Trenčína, predložený Archeologickým ústavom SAV; projekt 12736 Integrácia toxikologického výskumu v krajinách V4 od Slovenskej toxikologickej spoločnosti; projekt 12745 Návrh a diagnostika elektronických obvodov od Ústavu informatiky SAV a projekt 127126 Konferencia „Vzdelanie, výskum, inovácie“, organizovaná Slovenskou spoločnosťou strojných inžinierov.
O granty MVF sa prostredníctvom predkladaných projektov uchádzajú obce, vyššie územné celky, univerzity, výskumné ústavy a mimovládne organizácie SR.  
Sídlo sekretariátu MVF sa nachádza v SR – v Bratislave. MVF zamestnáva 3 programových manažérov, 3 kontrolórov a 2 sekretárky – všetko mladých pracovníkov, občanov SR. Navyše príležitostne umožňuje stážistom výkon stáže na sekretariáte MVF. V súčasnosti v rámci pravidelnej rotácie zastáva občan SR na obdobie troch rokov post zástupcu výkonného riaditeľa MVF. 
Slovenské subjekty patria medzi najaktívnejších predkladateľov projektov MVF. Predkladané projekty sú spracované na vysokej úrovni. SR má iba minimálne rezervy v zapájaní sa do práce MVF.
Jednotlivé vyšehradské krajiny na rotačnej báze predkladajú svoje nominácie na post výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa MVF. Presadzovanie kandidatúr v rámci MVF teda nie je potrebné.

Výška príspevku SR do MVF za rok 2007:		43.452.500,- SKK (1.250.000,- EUR)

Úrad vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva (OHR) pre Bosnu a Hercegovinu
OHR je inštitúciou, ktorej úlohou je implementácia Daytonskej dohody (1995), ktorá ukončila vojnový konlikt v BaH. Na jej čele stojí Vysoký predstaviteľ medzinárodného spoločenstva, ktorý je v súčasnosti aj osobitným predstaviteľom EÚ (EUSR). EÚ v posledných rokoch preberá zodpovednosť nielen pokiaľ ide o financovanie tejto inštitúcie, ale aj pokiaľ ide o jej rozhodovanie. Z tohto pohľadu možno prípevok SR brať ako príspevok vyplývajúci z členstva SR v EÚ.
Z pohľadu zahraničnej politiky SR predstavuje región západného Balkánu jej prioritu. SR má záujem na zabezpečení stability, mieru a bezpečnosti, čo je predpoklad aj pre ekonomický rozvoj západného Balkánu. Stabilizácia regiónu, vrátane BaH, znamená aj príležitosť pre investovanie a obchodné aktivity slovenských podnikateľských subjektov. 
Od 1.7.2007 funkciu vysokého predstaviteľa/EUSR zastáva slovenský diplomat Miroslav Lajčák. Jeho vymenovanie bolo dôkazom ocenenia slovenských skúseností a odborných stanovísk k problematike západného Balkánu. Táto skutočnosť taktiež prispela k zvýšeniu povedomia a zvýšeniu kreditu SR v BaH. Na projekte tejto inštitúcie sa mal možnosť v roku 2007 zúčastniť aj zástupca slovenského mimovládneho sektora.
Vzhľadom na špecifickosti určenia a pôsobenia OHR (v súčasnom období sa zaoberá predovšetkým asistenciou pri realizácii nevyhnutných spoločenských reforiem) je možnosť realizácie ekonomických, vedeckých a výskumných projektov značne limitovaná. Rovnako limitovaná je aj možnosť uplatnenia mladých pracovníkov SR na stážach v rámci OHR, resp. v aparáte inštitúcie vzhľadom na veľmi limitovaný počet miest vyhradených pre medzinárodný personál, ako aj vzhľadom na postupnú snahu o ďalšiu redukciu úradu v nadchádzajúcom období súvisiacu s prenosom zodpovednosti na domáce inštitúcie.
Napriek uvedenému, vzhľadom na náročnosť a zodpovednosť spojenú s funkciou HR/EUSR by bolo vhodné, ak by SR do budúcna výraznejším spôsobom presadzovala možnosti kandidatúry svojich pracovníkov do aparátu úradu.

Výška príspevku SR do rozpočtu OHR za rok 2007:        366.236,41 SKK (10.750,79 EUR)

Pozorovacia misia EÚ v krajinách bývalej Juhoslávie (EUMM)
	Misia EÚ bola v čase vojnových konfliktov v krajinách bývalej Juhoslávie jediným komplexným zdrojom informácií pre EÚ a jej členské krajiny. SR bola účastníkom EUMM od vzniku misie v r. 1991 (v r. 1993 SR zdedila miesto v EUMM po ČSFR). Činnosť EUMM bola hodnotená ako užitočná a úspešná. Vzhľadom na zmeny pomerov na západnom Balkáne bola jej činnosť ukončená k 31.12. 2007. V roku 2007 neuhradila SR do EUMM žiadny finančný príspevok.

Inštitút pre bezpečnostné štúdie EÚ (ISS)
ISS nie je medzinárodnou organizáciou, ide o samostatnú agentúru v rámci Európskej únie (EÚ). Vzhľadom na to, že MZV SR uhrádza každý rok zo svojej rozpočtovej kapitoly príspevok SR do rozpočtu ISS ako samostatnú položku, pre úplnosť bol inštitút zaradený do tohto materiálu.
Účasť SR na aktivitách inštitútu a najmä úhrada príspevkov na chod ISS vyplývajú z jednotnej akcie EÚ 2001/554/CFSP v znení jednotnej akcie 2006/1002/CFSP, ktorá je pre SR ako člena EÚ právne záväzná.

Výška príspevku SR do ISS za rok 2007:		513.890,42 SKK (14.965,65 EUR)

2. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

a) Vodná doprava

Dunajská komisia (DK)
Dunajská komisia je medzinárodnou organizáciou podunajských štátov so sídlom v Budapešti, ktorá bola ustanovená v roku 1949 s cieľom kontroly plnenia úloh a povinností vyplývajúcich z Dohovoru o režime plavby po Dunaji (Belehrad, 1948). Členské štáty uzavreli dohovor s cieľom zabezpečiť slobodnú plavbu po Dunaji v súlade so záujmami a suverénnymi právami podunajských štátov a s cieľom upevnenia ekonomických a kultúrnych vzťahov týchto štátov medzi sebou a s ostatnými štátmi. Bol vyhlásený medzinárodný režim plavby na celom toku Dunaja. V súlade s dohovorom je plavba po Dunaji  slobodná a otvorená pre občanov, obchodné lode a náklady všetkých štátov na základe rovnosti vo vzťahu k prístavným a plavebným poplatkom a podmienkam prevádzkovania obchodnej plavby.
SR ako podunajský štát s významnými záujmami v oblasti využívania Dunaja na obchodnú a turistickú plavbu a v neposlednom rade aj vo vzťahu k prevádzkovaniu vodného diela Gabčíkovo-Nagymaros má členstvom v DK možnosť aktívne sa zúčastňovať na plnení cieľov belehradského dohovoru a úloh a projektov v tomto smere pripravovaných a realizovaných. Pre vysokú reprezentatívnosť delegácií členských krajín, krajín so štatútom pozorovateľov a medzinárodných organizácií na zasadnutiach komisie je má slovenská strana aj možnosť prezentácie ekonomických výsledkov SR, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertíz v predmetných otázkach na pôde DK.
Principiálne DK nevykonáva práce, na ktorých by sa mohli podieľať jednotlivé firmy z členských krajín DK, pokiaľ sa nejedná o práce na údržbe a zlepšovaní podmienok plavby, ktoré však rieši daná pobrežná krajina svojimi prostriedkami a svojimi organizáciami. Výnimkou bolo niekoľko špecifických úloh, na plnení ktorých sa podieľali aj iné krajiny v prvotnom období činnosti DK, napr. úprava Sulinského kanálu, výstavba priehrady a plavebných komôr Železné vráta. V poslednom období to bolo po zbombardovaní mostov na Dunaji v Novom Sade komplexné zabezpečenie splavnosti rieky (kontrola riečišťa, odstránenie munície a zbytkov mostov, výstavba nových mostov, revízia – bagrovanie, úprava koryta Dunaja), keď technickým vedúcim špecializovanej medzinárodnej expertnej skupiny bol slovenský kandidát (Ing.V.Holčík, VV Bratislava). Pre uvedený projekt bola pripravená aj technická pomoc SR (tlačné remorkéry a člny, plávajúci žeriav a iné).
V rámci systému práce Sekretariátu DK nie je zabehnutý systém stážovania mladých pracovníkov v aparáte MO. Pre nutnosť zabezpečenia maximálnej efektivity práce a zníženia nákladov nastupujú do funkcií už pripravení, vybratí pracovníci, nominovaní jednotlivými členskými krajinami.
V súčasnom období sú rezervy v zapojení orgánov a organizácií SR na riešení úloh, rozpracovávaných Dunajskou komisiou v oblasti legislatívy a technických noriem.
Bola presadená kandidatúra Slovenska na funkciu hlavného inžiniera Sekretariátu DK na obdobie rokov 2007 – 2010 (kandidát SR nastúpil 1. júla 2007). Okrem tohto postu má v rámci aparátu DK Slovensko obsadené aj 1 miesto v kategórii pracovníkov (nie sú nominanti členskej krajiny). Momentálne nie je nikto v  Predsedníctve DK (v súlade s rokovacím poriadkom DK a pravidlami o rotácii obsadzovania funkcií si SR nemohla súčasne nárokovať funkciu hlavného inžiniera a aj v predsedníctve).
Členovia delegácie SR pravidelne vykonávajú úlohu predsedu (podpredsedu) pracovného zasadnutia/porady expertov/pracovnej skupiny ad hoc (napr. Ing.Sláčik vykonával funkciu predsedu zasadnutia pracovnej skupiny pre technické otázky 13.-17.11.2006). 
V období rokov 1948 – 2006 občania ČSR/SR, nominovaní do funkcií v Sekretariáte DK, vykonávali všetky vybraté funkcie (cca 32 ľudí). Súčasne v priebehu tohto obdobia boli našimi kandidátmi plnené i výkonné funkcie v predsedníctve Dunajskej komisie (predseda 1957-1960, 1975-1978,1996-1999; podpredseda 1969-1972, 1990-1993; sekretár 1963-1966, 1984-1987).

Výška členského príspevku SR do DK za rok 2007:       5.923.550,29 SKK (170.870,- EUR)

Centrálna komisia pre plavbu na Rýne (CCNR)
Od roku 2004 získala SR v CCNR štatút pozorovateľa. Od tejto doby sa dvakrát ročne zástupca odboru vodnej dopravy zúčastňuje na jej plenárnych zasadnutiach. Program pracovných skupín CCNR úzko súvisí s tvorbou legislatívnych a normatívnych predpisov EÚ v oblasti vodnej dopravy. Možno teda konštatovať, že SR sa zúčastňuje nepriamym spôsobom aj na činnosti pracovných skupín CCNR, čo MDPT SR považuje za pozitívny prínos pre transpozíciu európskych právnych predpisov do národného práva SR. 
	Štatút pozorovateľa v CCNR je založený na báze dobrovoľnosti a nie je viazaný so žiadnymi záväzkami finančného ani iného charakteru.

Medzinárodná námorná organizácia (IMO)
Slovenská republika je členskou krajinou IMO na základe sukcesie po ČSFR. IMO je odborná organizácia systému OSN pre námornú plavbu. Má 167 členských krajín a k je hlavným úlohám patrí vytvoriť rámec pre zvyšovanie bezpečnosti plavby, námornej bezpečnosti, zabránenie znečisťovania mora, atď. 
SR ako vlajkový štát má povinnosť riadiť sa v námornej plavbe medzinárodnými dohovormi IMO (napr. SOLAS – bezpečnosť ľudského života na mori, MARPOL – zabránenie znečisťovania mora z lodí, STCW – dohovor o výcviku a strážnej službe námorníkov, atď.) SR bola na základe auditu zaradená na tzv. „bielu listinu“ krajín, ktoré sú oprávnené vydávať preukazy odbornej spôsobilosti členov posádok, čo je mimoriadne dôležité pre zamestnávanie slovenských občanov u zahraničných lodiarskych spoločností, čo má v poslednom čase stúpajúci trend. 
SR prezentuje svoje ekonomické výsledky v rámci IMO v podobe registrácie námorných lodí, postavených v Slovenských lodeniciach Komárno.
SR v rámci rezortu má obmedzené možnosti priamo sa podieľať na práci IMO a to najmä z personálnych a finančných dôvodov. Nepriamo sa zapája formou prípravy spoločných materiálov EÚ pre IMO v rámci príslušných pracovných skupín.
Vzhľadom na špecializovanú odbornosť agendy námornej plavby a nedostatok mladých odborníkov v tejto oblasti nevidí MDPT SR možnosť ich uplatnenia v aparáte IMO ako reálnu. Rezervy v zapojení SR do práce IMO vyplývajú teda z nedostatočného personálneho obsadenia námornej administrácie.
SR nekandiduje na zastúpenie v orgánoch IMO, podporuje však prípadné kandidatúry niektorých členských krajín EÚ.

Výška členského príspevku SR do IMO za rok 2007:	528.969,17 SKK (9.754,- GBP)

b) Civilná letecká doprava
Vyhodnotenie sa týka ICAO, ECAC, JAA a EUROCONTROL (pozn.: členstvo v EUROCONTROL financujú Letové prevádzkové služby, š.p.). Je potrebné zdôrazniť, že ide o organizácie, v ktorých je členstvo nevyhnutnou a nutnou podmienkou spojenou s členstvom SR v EÚ. 

Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO) 
Je odbornou organizáciou systému OSN. Združuje 190 členských štátov. Vytvára globálny rámec pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti civilného letectva. Sídlo má v Montreale a pre navigačnú oblasť Európa a Severný Atlantik je zriadený regionálny úrad v Paríži (Neuilly - sur – Seine), ktorý vypracováva európsky navigačný plán.

Výška členského príspevku SR do ICAO za rok 2007:     1.008.487,22 SKK (36.482,- USD)

Európska konferencia civilného letectva (ECAC)
Predstavuje regionálne združenie 42 krajín Európy a Ázie. Presadzuje záujmy Európy na pôde ICAO a vo vzťahu k iným regionálnym združeniam na základe jednotného a koordinovaného postupu jej jednotlivých členských štátov a zároveň predstavuje určité premostenie medzi EÚ a zvyškom Európy s cieľom zjednotiť pravidlá aplikované v civilnom letectve v tomto regióne. Sídlo je v Paríži (Neuilly - sur – Seine).

Výška členského príspevku SR do ECAC za rok 2007:	382.085,44 SKK (10.835,- EUR)

Spojené letecké úrady (JAA)
Ide o asociovaný orgán v pôsobnosti ECAC združujúci 42 leteckých úradov členských krajín ECAC. Ich hlavnou funkciou je tvorba technických predpisov, ktoré okrem unifikácie v rámci európskeho regiónu sú aj rozhodujúcim faktorom pri zvyšovaní úrovne bezpečnosti civilného letectva a ovplyvňujú výrazne vývoj v globálnom meradle. Zároveň plnia identickú funkciu aj vo vzťahu k EÚ – sú platformou, na ktorej dochádza k zbližovaniu technických predpisov medzi EÚ a zvyškom Európy, definovanej rozsahom členstva v ECAC. JAA sa postupne transformujú a mali by splynúť s Európskou agentúrou pre bezpečnosť (EASA). Tento proces brzdí celý rad otvorených otázok spojených s členstvom krajín, ktoré nie sú členom EÚ. Sídlo je v Amsterdame a Kolíne n. Rýnom (v sídle EASA).

Výška členského príspevku SR do JAA za rok 2007:	895.582,27 SKK (25.744,- EUR)

EUROCONTROL
Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej navigácie, združujúca 38 členských krajín, ktorá pôsobí v oblasti navigačných služieb. Zabezpečuje najmä vývoj a legislatívu v oblasti navigačných služieb. Je tiež odborným riešiteľom programu EÚ Single European Sky, monitoruje vývoj v tejto oblasti a pre potreby EÚ pripravuje oficiálne hodnotenia členských štátov. Sídlo je v Bruseli, vývojová základňa v Brétigny (Paríž) a odborná škola a výcvikové stredisko v Luxemburgu. Členstvo SR v EUROCONTROL financujú Letové prevádzkové služby, š.p.

Zhrnutie:
	Uvedené organizácie tvoria dopravnú politiku a  predpisový rámec pre civilné letectvo. Ich výstupy sú preto pre SR záväzné a je v záujme SR vyťažiť z členstva v nich maximum. Týka sa to najmä účasti na práci ich pracovných skupín a riadiacich orgánov, prostredníctvom ktorých je možné priamo ovplyvniť smerovanie civilného letectva. V tomto smere má však SR rezervy. Efektivita členstva je v tejto oblasti podmienená ľudskými zdrojmi, čo sa týka ich počtu, tak aj ich kvality. V pracovných skupinách by mali pracovať ľudia odborne a jazykovo zdatní, s odbornou praxou a odborným vyprofilovaním, komunikatívni, s koncepčným myslením. Reálne však dochádza v štátnej správe ku kumulovaniu funkcií (a s tým spojené paralelné rokovania), strate bližších (osobných) kontaktov na kľúčové osoby alebo inštitúcie a obmedzeniu prístupu k často dôležitým neoficiálnym informáciám, ktoré nie je možné získať z bežných pracovných (písomných) materiálov. Priama účasť na práci uvedených organizácií umožňuje s predstihom pripravovať národné riešenia (neformálne konzultácie).
	Experti SR využívajú školenia, organizované týmito organizáciami. Účasť na týchto školeniach pomohla pri predvstupových aktivitách a SR môže z nich čerpať aj ako nový členský štát EÚ.  Má to však aj negatívnu stránku, nakoľko takto vyškolení experti odchádzajú za lepším zárobkom a výhodami do leteckého priemyslu. Negatívne dopady sa potom prejavujú pri rôznych medzinárodných auditoch, kedy je ťažké preukázať, že SR je schopná plniť medzinárodné záväzky v civilnom letectve, čoho negatívnym dôsledkom môže byť  izolácia, alebo strata kompetencií (t.j. strata suverenity).

c) Železničná doprava

Organizácia pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF) 
1. mája 1985 a súčasne sa vytvorila Organizácia pre medzinárodnú železničnú prepravu (Dohovor o medzinárodnej železničnej preprave z 9. mája 1980 (COTIFI980) vstúpil do platnosti OTIF) so sídlom v Berne. Kompetencie dohovoru boli vyhradené v oblasti prepravného práva. Smernica 91/440/ES o rozvoji železníc spoločenstva dala podnet na revíziu COTIF1980 a 5. Valné zhromaždenie OTIF schválilo vo Vilniuse Protokol 1999 o zmene COTIF 1980 a schválilo na základe evokačného práva aj samotný COTIF 1999 spolu s jeho 7 prílohami, ktorý vstúpil do platnosti 1.7.2006. Kompetencie OTIF sa rozšírili o oblasť využívania infraštruktúry, používania vozidiel a interoperability (schvaľovanie, technické normy a predpisy). 
Keďže medzitým EÚ rozvinula smernice v oblasti infraštruktúry, bezpečnosti a interoperability železníc nastal právny problém zamýšľaného prístupu EÚ ku COTIF 1999 na základe prístupovej zmluvy. Preto EK vyzvala členské štáty EÚ o podanie výhrady o neuplatňovaní príloh E, F a G COTIF 1999, ktoré upravujú oblasť' infraštruktúry a interoperability, ako dočasné riešenie do konečného vyriešenia tohoto problému. Výhrada pre SR vstúpi do platnosti 31.12.2008. Ako trvalé riešenie má byt' rokovanie a dohoda medzi ES a OTIF o odstránení doposiaľ pretrvávajúcich právnych problémov a prístup EÚ k Dohovoru COTIF 1999. 
Zástupcovia MDPT SR sa zúčastňujú podľa potreby práce v pracovných orgánoch OTIF - valné zhromaždenie, revízny výbor, výbor znalcov RID, výbor znalcov pre technické otázky. SR bola členom správneho výboru v období 2000 - 2005. SR sa aktívne zúčastnila v pracovnej skupine WG-TECH na zosúladenie príloh F a G Dohovoru COTIF 1999 so smernicami EÚ pre bezpečnosť a interoperabilitu. V špecifických oblastiach sa na zasadaniach dočasných pracovných skupín zriadených OTIF zúčastňujú zástupcovia ŽSR, ZSSK Cargo, a.s. a ZSSK Slovensko, a.s. 
Dohovor COTIF 1999 vytvára právny rámec pre ŽSR, ZSSK Cargo, a.s. a ZSSK Slovensko, a.s. pre uskutočňovanie medzinárodných prepráv, ktoré sú na základe medzinárodne dohodnutých taríf rozhodujúcim príjmom pre ich podnikateľské aktivity. 
V spolupráci s UNIDROIT (Inštitút pre zjednotenie medzinárodného súkromného práva) sa uskutočnila v Luxemburgu v dňoch 12.-23.2.2007 diplomatická konferencia, na ktorej bol schválený Protokol o osobitostiach železničného mobilného parku k Dohovoru o medzinárodných zaisťovacích právach na mobilné zariadenia (ďalej len protokol), na ktorom sa zúčastnila aj SR. Hlavným cieľom protokolu je účinné financovanie mobilného železničného parku, ktorý prispeje k tomu, aby sa vyvíjali nákladovo výhodné dopravné systémy (osobné a nákladné vozne, rušne a vysoko špecializované železničné vybavenie, ale aj mestské dráhy, mestské podzemné dráhy a električky) s použitím moderných technológií. Obidve železničné spoločnosti ZSSK Slovensko, a.s. a ZSSK Cargo, a.s. odporúčajú prístup SR k protokolu. Na základe uznesenia vlády SR č. 121/2007 budú vykonané opatrenia na prístup SR k predmetnému protokolu. 
V sekretariáte OTIF pracujú 2 zástupcovia SR (Ing. Sorger, p. Guricová), na základe výberového konania.

Výška členského príspevku SR do OTIF za rok 2007:       531.146,81 SKK (26.423,90 CHF)

Organizácia pre spoluprácu v železničnej doprave (OSŽD)
OSŽD vznikla v roku 1951 so sídlom vo Varšave prijatím Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave tovaru (SMGS) a Dohovoru o medzinárodnej železničnej osobnej preprave (SMPS) na úrovni ministerstiev dopravy a železničných správ. Na základe nového štatútu OSŽD schváleného XX. konferenciou ministrov OSŽD v Ulanbátare, OSŽD od 1.1.1993 na nevládnej úrovni zabezpečuje mnohostrannú spoluprácu v oblasti infraštruktúry, tarifných a ekonomických otázok a prevádzkových problémov železníc. Do kompetencie Konferencie ministrov OSŽD spadá dopravná politika, stratégia rozvoja a prepravného práva. Výkonným orgánom je Výbor OSŽD a pracovnými orgánmi sú komisie a stále pracovné skupiny. Pomocnými orgánmi sú spoločné zasadania splnomocnencov ministrov OSŽD a generálnych riaditeľov železníc ako aj dočasné pracovné skupiny. 
Každý členský štát má v OSŽD svojho zástupcu. Za SR je zástupcom Ing. Veselka, ktorý je predsedom Stálej pracovnej skupiny pre kódovanie a informatiku a prostredníctvom ktorého MDPT SR presadzuje svoje záujmy v OSŽD. V niektorých špecifických prípadoch sa MDPT SR spoluzúčastňuje na zasadaniach (stratégia rozvoja OSŽD, zosúladenie práv OTIF-OSŽD, Konferencia ministrov apod.). MDPT SR poverilo ZSSK Slovensko, a.s. a ZSSK Cargo, a.s. zastupovaním MDPT SR v oblasti prepravného práva a ŽSR so spoluúčasťou ZSSK Slovensko, a.s. a ZSSK Cargo, a.s. v oblasti dopravnej politiky a stratégie rozvoja. 
V súčasnosti rozpracováva Strategická pracovná skupina, zložená zo zástupcov členských štátov OSŽD, nové pravidlá pre štatút OSŽD (snaha povýšiť na medzivládnu úroveň), pre rozmiestnenie zástupcov vo Výbore a pracovných skupinách OSŽD a pre financovanie organizácie.
Výška členského príspevku SR do OSŽD za rok 2007:    1.402.021,16 SKK (67.917,51 CHF)

d) Telekomunikácie
MDPT SR zastupuje SR v medzinárodných organizáciách telekomunikačného zamerania na vládnej i rezortnej úrovni. Účelom účasti v týchto organizáciách je podieľať sa na koncepcii rozvoja telekomunikácií a zabezpečiť záujmy SR v oblasti telekomunikácií (prideľovanie kmitočtových pásiem, číslovacie plány, jednotné pravidlá rozvoja telekomunikácií, koordinácia legislatívy, koordinácia regulačných činností, spolupráca v oblasti telekomunikácií a rádiokomunikácií). 
Sekcia pošty a telekomunikácií MDPT SR reprezentuje (v spolupráci s MZV SR) členstvo Slovenskej republiky v nasledovných medzinárodných telekomunikačných organizáciách na vládnej úrovni: 
ITU - Medzinárodná telekomunikačná únia, ERO - Európsky rádiokomunikačný úrad, 
EUTELSAT IGO - Európska telekomunikačná satelitná organizácia, IMSO - Medzinárodná organizácia mobilných satelitných komunikácií. 
MDPT SR je členom nasledovných medzinárodných telekomunikačných organizácií na rezortnej úrovni: 
CEPT - Európska konferencia poštových a telekomunikačných administratív, ETO - Európsky telekomunikačný úrad, 
ETSI - Európsky inštitút pre telekomunikačné normy. 
Okrem uvedených organizácií MDPT SR pracuje v príslušných výboroch a pracovných skupinách Európskej komisie a OECD. 
Všetky uvedené organizácie sú vysoko relevantné pre napĺňanie odborných a politických zahraničných priorít SR.

Medzinárodná telekomunikačná únia (lTU)
ITU patrí medzi najstaršie celosvetové medzivládne odborné organizácie, patriace do systému OSN. V súčasnosti má 191 členských štátov a okolo 700 členov z odborných sektorov. Československo bolo členom ITU od roku 1929, SR je členom ITU od roku 1993. Poslaním ITU je udržovať a prehlbovať medzinárodnú spoluprácu vo všetkých oblastiach telekomunikácií a rádiokomunikácií, podporovať rozvoj odpovedajúcich technických prostriedkov a ich najúčinnejšie využívanie, dbať o účelné rozdeľovanie kmitočtového spektra a koordináciu jeho využívania, a poskytovať technickú pomoc v oblasti telekomunikácií a rádiokomunikácií.
Členstvo v ITU je podmienkou pre vstup do ďalších medzinárodných telekomunikačných organizácií (napr. CEPT, EUTELSAT, IMSO). Každý novovzniknutý štát sa snaží čo najskôr štát' členom ITU a zapojiť sa tak do práce a rozhodovania ITU a ďalších telekomunikačných organizácií, v ktorých je členstvo podmienené členstvom v ITU. 
ITU sa organizačne člení na tri sektory: 
- rádiokomunikačný (ITU-R), ktorého hlavnými úlohami sú zabezpečenie racionálneho, spravodlivého, účinného a ekonomického využívania frekvenčného spektra všetkými rádiokomunikačnými službami vrátane satelitných, vykonávanie štúdií v oblasti frekvenčného spektra a prijímanie odporúčaní o rádiokomunikačných záležitostiach. Je zastrešený Svetovou rádiokomunikačnou konferenciou (WRC) a Rádiokomunikačným zhromaždením (RA), ktoré sa pravidelne konajú raz za 3 - 4 roky. Podľa potreby sú zvolávané regionálne rádiokomunikačné konferencie. Na účely rádiokomunikačného sektora je zavedené členenie na 3 regióny: región 1 - Európa, Afrika, SNŠ, Mongolsko, Čína; región 2 - Južná, Stredná a Severná Amerika; Región 3 - južná Ázia, Tichomorie, Austrália a Nový Zéland. V rámci ITU-R pôsobí Rada pre rádiokomunikačný poriadok zložená z 12 členov - zástupcov piatich administratívnych regiónov (A, B, C, O a E) 
- telekomunikačný štandardizačný (ITU-T), ktorého hlavnou úlohou je študovať technické a prevádzkové otázky a otázky taríf a prijímať k nim odporúčania s cieľom štandardizovať telekomunikácie v celosvetovom meradle. Je zastrešený Svetovým telekomunikačným štandardizačným zhromaždením (WTSA), ktoré zasadá pravidelne každé 4 roky, 
- sektor rozvoja telekomunikácií (ITU-O), ktorého hlavnou úlohou je napĺňať dvojakú zodpovednosť ITU - ako odbornej organizácie systému OSN a súčasne výkonnej agentúry v systéme Programu OSN pre rozvoj (UNDP) - s cieľom uľahčovať a podporovať rozvoj telekomunikácií organizovaním a koordináciou aktivít technickej spolupráce a pomoci, zvlášť so zreteľom na rozvojové krajiny. Je zastrešený Svetovou telekomunikačnou rozvojovou konferenciou (WTDC), ktorá sa koná pravidelne raz za 4 roky. 
Prácu troch sektorov riadia úrady - TSB/ITU (Úrad ITU pre štandardizáciu telekomunikácií), RB/ITU (Rádiokomunikačný úrad ITU) a DBT/ITU (Úrad ITU pre rozvoj telekomunikácií) na čele s riaditeľmi úradov. Ich práca je organizovaná v študijných skupinách rozdelených na pracovné skupiny zamerané na riešenie určitého okruhu odborných otázok. Výsledkom ich práce sú nové odporúčania ITU-T, ITU-R, resp. zmeny, ktoré by mali členské štáty implementovať. ITU-D predovšetkým napomáha rozvoju telekomunikácií v globálnom meradle so zvláštnym zreteľom na rozvíjajúce sa a najmenej rozvinuté krajiny. Jeho výstupom sú o. i. projekty pomoci, semináre, školenia a príručky zamerané na niektorú regulačnú, ekonomickú alebo technickú oblasť telekomunikácií, určené najmä pre rozvíjajúce sa krajiny. Každý sektor má svoju poradnú skupinu (RAG, TSAG a TDAG). Poradné skupiny posudzujú priority, programy, činnosti, finančné záležitosti a stratégie príslušného sektora, posudzujú implementáciu operačného plánu, poskytujú smernice pre prácu študijných skupín a pripravujú správu pre riaditeľa a pre príslušnú svetovú konferenciu, resp. zhromaždenie. 
Vrcholným orgánom ITU je konferencia vládnych splnomocnencov (PP), ktorá sa koná raz za 4 roky. Volí vrcholný manažment organizácie (generálny tajomník, jeho zástupca, riaditelia troch sektorov), členské štáty do Rady ITU a členov Rady pre rádiokomunikačný poriadok, stanovuje rozpočet na nasledujúce 4 roky, rozhoduje o navrhovaných zmenách základných dokumentov (Ústava ITU a Dohovor o ITU). V nich je zakotvené poslanie ITU, štruktúra, funkcie jednotlivých sektorov a ich zložiek, členstvo a jeho práva a povinnosti, funkcia konferencií a opatrenia a postupy pri ich organizovaní a ďalšie procedurálne postupy.
V období medzi dvomi PP každoročne rozhoduje o administratívnych záležitostiach organizácie a ďalších otázkach v rámci svojho mandátu Rada ITU, zložená zo 46 členských štátov ITU. 
Rok 2006 bol rokom dôležitých svetových konferencií ITU: WTDC06 a PP'06. V roku 2006 sa konala aj Regionálna rádiokomunikačné konferencia. 
Svetová telekomunikačná rozvojová konferencia WTDC06 
V dňoch 7. až 15. marca 2006 sa v Dohe (Katar) konala Svetová rozvojová telekomunikačná konferencia ITU - WTDC06 za účasti 969 účastníkov z celého sveta, vrátane 820 vládnych delegátov zo 132 krajín, 93 zástupcov verejných a súkromných spoločností a zástupcov ďalších organizácií. WTDC06 bola prvou svetovou rozvojovou konferenciou, ktorá sa konala po Svetovom summite o informačnej spoločnosti (Ženeva, 2003 a Tunis, 2005). 
Informačné a komunikačné technológie hrajú dôležitú úlohu pri odstraňovaní chudoby, vytváraní pracovných miest, ochrane životného prostredia a predchádzaní a odstraňovaní prírodných a iných pohrôm. S týmto vedomím Deklarácia z Dohy vyčísľuje základné predpoklady na splnenie cieľov Akčného plánu, ktorého cieľom je preklenutie digitálneho rozdelenia medzi vyspelými a rozvojovými krajinami a dosiahnutie "univerzálneho prístupu" k telekomunikačným službám. 
Konferencia vládnych splnomocnencov PP'06 
V dňoch 6. až 24. novembra 2006 sa v Antalyi (Turecko) konala PP'06. Na jej rokovaniach sa zúčastnilo okolo 2000 delegátov zo ] 64 štátov, ktorí reprezentovali členské štáty ITU, členov sektorov ITU z podnikateľského sektora, medzivládne organizácie prevádzkujúce satelitné systémy, regionálne, medzinárodné a iné telekomunikačné organizácie, OSN a jej špecializované agentúry. 
Pre členov delegácie SR boli na základe uznesenia vlády č. 864 zo dňa ] 1. októbra 2006 vystavené poverovacie listiny v súlade s Dohovorom ITU, podpísané ministrom zahraničných vecí SR. 
PP'06 - na rozdiel od predchádzajúcich PP - trvala z dôvodu šetrenia finančných prostriedkov namiesto štyroch týždňov iba tri týždne. Program PP'06 bol veľmi rozsiahly. Časť spoločných návrhov európskych krajín bola zameraná na zvýšenie efektívnosti práce konferencie a na optimálny časový harmonogram jednotlivých kľúčových tém (voľby, určenie príspevkovej triedy, atď.). Ďalšie návrhy sa týkali najmä zvýšenia efektívnosti a transparentnosti činnosti ITU, postavenia pozorovateľov, odstránenia nejasností v niektorých ustanoveniach základných dokumentov (Ústava ITU a Dohovor ITU), vyjasnenia kompetencií a zodpovedností jednotlivých volených úradníkov, odstránenia neaktuálnych uznesení a rozhodnutí a aktualizáciu ďalších.
Na záver konferencie podpísali splnomocnení vedúci delegácií Záverečné dokumenty PP'06, ktoré obsahujú dokumenty upravujúce základné dokumenty únie, zmeny všeobecných pravidiel pre konferencie, zhromaždenia a iné zasadnutia únie, rozhodnutia, uznesenia (rezolúcie), prehlásenia a výhrady. 
MDPT SR predložilo vláde na schválenie dokumenty upravujúce Ústavu ITU a Dohovor ITU. Vlády SR ich prijala uznesením 582 zo 4. júla 2007. 

Regionálna rádiokomunikačná konferencia RRC-06 
V dňoch 15. mája až 16. júna 2006 sa v Ženeve konala Regionálna rádiokomunikačná konferencia ITU o plánovaní digitálneho pozemského rozhlasového a televízneho vysielania v časti regiónov l a 3 (RRC-06). Účelom konferencie bola príprava plánov frekvenčných vyhradení, resp. frekvenčných prídelov pre pozemské digitálne televízne (TV) a rozhlasové vysielanie v systémoch DVB-T a T-DAB v pásmach 174 - 230 MHz a 470 - 862 MHz pre plne digitálnu budúcnosť. Plánovacia oblasť zahŕňa celú Európu, celú Afriku a časť Ázie (Arabský polostrov, resp. Blízky Východ, Islamskú republiku Irán, ázijské republiky Spoločenstva nezávislých štátov), a to západne od 1700E a severne od 400S (okrem Mongolska), celkovo 119 štátov.
Na konferencii sa zúčastnilo 1012 delegátov zo 107 krajín a zástupcovia ďalších medzinárodných a komerčných organizácií. Za Slovenskú republiku sa na RRC-06 zúčastnila delegácia zložená zo zástupcov MDPT SR, MO SR, TÚ SR a VÚS. 
RRC-	06 prijala "Regionálnu dohodu týkajúcu sa plánovania digitálnej pozemskej rozhlasovej a TV vysielacej služby vo vyššie uvedenej plánovacej oblasti vo frekvenčných pásmach 174-230 MHz a 470-862 MHz" (Dohoda GE06), a s ňou súvisiace rezolúcie obsiahnuté v záverečných dokumentoch. 
RRC-06 bola vyvrcholením dlhoročnej práce a náročných bilaterálnych a multilaterálnych rokovaní s administráciami susediacich štátov o koordinácii frekvenčných vyhradení a frekvenčných prídelov. Do procesu rokovaní o frekvenciách pre Slovensko bolo celkovo zapojených 16 štátov: Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Rakúsko, Ukrajina, Rumunsko, Srbsko, Chorvátsko, Slovinsko, Bosna a Hercegovina, Bielorusko, Ruská federácia, Taliansko, Švajčiarsko, Lichtenštajnsko a Nemecko. Počas konferencie sa konali 4 kolá výpočtov. V poslednom kole sa dosiahla vysoká úspešnosť vyhovenia požiadavkám jednotlivých štátov. Delegácia SR dosiahla 100 % úspešnosť splnenia uplatňovaných nárokov SR. Slovensko získalo cca 400 frekvenčných prídelov (pre DVB-T), ktoré sa stali súčasťou plánu frekvenčných prídelov RRC-06. ČO sa týka frekvenčných vyhradení, Slovensko získalo veľmi dobré pokrytie všetkých oblastí, t.j. 6 až 7 vrstiev pre DVB-T v pásme UHF, I vrstvu pre DVB-T v pásme VHF a 3 vrstvy pre T-DAB v pásme VHF. 
Súčasne s konferenciou RRC-06 prebehla i krátka regionálna rádiokomunikačná konferencia RRC-06-RevST61, ktorej účelom bola revízia Regionálnej dohody pre Európsku vysielaciu oblasť (Štokholm 61) s cieľom jej zosúladenia s Dohodou GE06. RRC-06-RevST61 prijala "Protokol revidujúci niektoré časti Dohody ST61 (Ženeva, 2006)" (Protokol), a s tým spojené rezolúcie obsiahnuté v záverečných dokumentoch. Dohoda GE06 a Protokol vstúpili do platnosti dňa 17. júna 2007. Ich ustanovenia bolo možné používať už od 17. júna 2006. Prechodné obdobie (t.j. obdobie, počas ktorého sú ochraňované analógové frekvenčné prídely pre TV vysielanie) začalo 17. júna 2006 a skončí 17. júna 2015. Výsledky konferencie RRC-06 zásadným spôsobom ovplyvnia ďalší rozvoj TV a rozhlasového vysielania na Slovensku a v celej plánovacej oblasti, ako aj využívania frekvenčného spektra pre prípadné iné služby. Frekvenčné prídely a frekvenčné vyhradenia, ktoré sú výsledkom RRC-06, budú základom pre Národnú tabuľku frekvenčného spektra vo frekvenčných pásmach 174 - 230 MHz a 470 - 862 MHz. 
Vláda SR schválila záverečné dokumenty RRC-06 a RRC06-Rev.ST61 svojím uznesením č. 87 z 31. 1.2007. 

Svetová rádiokomunikačná konferencia TTU - WRC07 
Od 22. októbra do 16. novembra 2007 sa v Ženeve konala WRC07. Za SR sa na nej zúčastnili zástupcovia MDPT SR, TÚ SR a MO SR. WRC schválila zmeny v Rádiokomunikačnom poriadku lTU, reorganizáciu využitia frekvenčného spektra v súlade s technickým rozvojom s cieľom celosvetového koordinovaného použitia, rozhodla o pridelení frekvenčného spektra pre nové služby a schválila koncepciu rozvoja rádiokomunikácií v celosvetovom meradle. 
Členské príspevky
MDPT SR uhrádza do ITU členské príspevky vo výške 1/2 jednotky (najvyššia príspevková trieda je 40 príspevkových jednotiek, najnižšia - rezervovaná pre najmenej rozvinuté krajiny je 1/16), čo predstavovalo v uplynulých rokoch 159.000,- CHF ročne. Na základe rozhodnutia PP'06 platí uvedená čiastka aj pre roky 2008 a 2009. 
Náklady na regionálne konferencie (RRC) uhrádzajú krajiny príslušného regiónu úmerne podľa výšky príspevkovej triedy (počet príspevkových jednotiek). Hodnota príspevkovej jednotky je odlišná od príspevkovej jednotky do ITU a je vypočítaná z nákladov na konkrétnu regionálnu konferenciu. 
Na webovej stránke MDPT SR je odkaz na stránku lTU, na ktorej sú pravidelne uverejňované oznámenia o voľných miestach v aparáte ITU (okrem volených). 
Zapojenie organizácií SR do práce lTU 
MDPT SR sa zúčastňuje na svetových konferenciách lTU a predkladá vláde SR na schválenie záverečné dokumenty PP a WRC. Ako pozorovateľ' sa pravidelne zúčastňuje na časti zasadnutia Rady lTU. 
Telekomunikačný úrad SR sa podieľa na práci RAG (poradná skupina rádiokomunikačného sektora) a na príprave a práci WRC. 
Telekomunikačný úrad SR má 6 neobsluhovaných monitorovacích staníc a jednu pevnú stanicu, prostredníctvom ktorých sa vykonáva monitoring frekvenčného spektra. Tieto stanice sú prihlásené do medzinárodnej siete monitorovacích staníc lTU. 
Rezervy v zapojení SR do práce lTU 
Snahou väčšiny krajín je dostať sa do Rady lTU a aktívne sa podieľať na rozhodovacom procese o záležitostiach únie. K rozhodovaniu je ale potrebné mať dostatok vedomostí a informácií o aktuálnych otázkach, čo je možné získať iba aktívnou účasťou na práci poradných skupín (TDAG, TSAG a RAG), na zasadaniach Rady lTU a na práci pracovnej skupiny a projektových tímov WG ITU európskej organizácie CEPT (pozri ďalej). 
SR predložila v roku 2002 na PP'02 svoju kandidatúru do Rady lTU, kde nezískala potrebný počet hlasov. Na PP'06 Slovensko svoju kandidatúru - po zvážení reálnych možností zúčastňovať sa na všetkých potrebných zasadnutiach a venovať sa do hĺbky problematike lTU pri nepostačujúcom personálnom obsadení príslušného odboru MDPT SR - nepredložilo. 
V tejto oblasti vidíme MDPT SR veľké rezervy. Slovensko by malo byť širšie zapojené do práce ITU.
(Pozn.:  Slovak Telekom, a.s., je člen sektorov ITU. O jeho účasti v jednotlivých organizačných zložkách ITU, ani v iných medzinárodných organizáciách nemá odborný gestor informácie.)

Výška príspevku SR do ITU za rok 2007:		3.287.525,47 SKK (159.132,- CHF)

Európska konferencia poštových a telekomunikačných administratív (CEPT) 
CEPT združuje poštové a telekomunikačné administratívy Európy. V súčasnosti má 49 členov. Skladá sa z dvoch výborov ECC (Výbor pre elektronické komunikácie) a CERP (Výbor pre poštové záležitosti). ECC má niekoľko úzko špecializovaných pracovných skupín zameraných na konkrétne technické a regulačné otázky (pracovná skupina WG RA - pre regulačné záležitosti, WG FM - pre frekvenčný manažment, WG SE - pre frekvenčné spektrum, WG RRC-06 - pre prípravu RRC-06, WG NNA - pre číslovanie, názvy a adresy, CPG - pre prípravu rádiokomunikačných konferencií). Technické záležitosti ECC pomáha riešiť stály úrad ERO (Európsky rádiokomunikačný úrad).
Ďalšou organizačnou jednotkou CEPT je pracovná skupina WG lTU, ktorej práca je zameraná na prípravu spoločných európskych stanovísk a návrhov k svetovým konferenciám ITU (PP, WTDC, WTSA) a na spoluprácu s inými regionálnymi telekomunikačnými organizáciami (CrTEL - Americká regionálna telekomunikačná organizácia, APT - Telekomunikačná organizácia regiónu Ázie a Tichomoria, A TU - Africká telekomunikačná únia, RCC - Regionálna telekomunikačná organizácia Spoločenstva nezávislých štátov, LAS - Liga arabských štátov). V priebehu takmer dvoch rokov projektový tím PT-PP'06 zastrešený WG ITU pripravil 28 spoločných návrhov európskych krajín pre PP'06. WG lTU má tiež ambíciu koordinovať európskych kandidátov na volené posty JTU. 
Vrcholným orgánom CEPT je zhromaždenie. Každoročne sa mení predsednícka krajina CEPT, ktorá v období od 1. októbra do 30. septembra nasledujúceho roka spravuje administratívne záležitosti organizácie, usporadúva zhromaždenia a konferencie CEPT. Pomáha jej pritom tzv. "trojka" zložená zo zástupcov predchádzajúcej, stávajúcej a budúcej predsedníckej krajiny. 
CEPT - ako ukázalo aj nedávne zhromaždenie Jún 2007 v Amsterdame) - prežíva kritické obdobie, a musí zmeniť systém práce, prípadne i štruktúru, a hlavne stanoviť pravidlá spolupráce s Európskou komisiou (EK) a jej výbormi. Najmä v posledne menovanej oblasti existujú prekrývajúce sa oblasti práce výborov EK a CEPT. Európska komisia často využíva ERO na riešenie svojich technických úloh spojených so sektorom telekomunikácií. 
Členské príspevky 
MDPT SR uhrádza členské príspevky CEPT vo výške l jednotky, čo je najnižšia príspevková trieda. Najvyššia príspevková trieda je 25 jednotiek. Výška príspevkovej jednotky sa vždy odvodzuje od skutočných nákladov predsedníckej administratívy na usporiadanie zhromaždenia CEPT. V ostatných rokoch sa pohybovala výška príspevkovej jednotky okolo 200 EUR. 
Zapojenie organizácií do práce eEPT 
MDPT SR sa v ostatnom čase čiastočne zapájalo do práce WG ITU a jej projektových tímov (PTPP'06 a PT-WTDC). V októbri 2005 MDPT SR hostilo jedno z početných stretnutí WG ITU a PT-PP'06. 
TÚ SR pracuje v pracovnej skupine ECC CPG (skupina na prípravu WRC), ECC/WG FM (pracovná skupina frekvenčného manažmentu) a v jej projektových tímoch ECC/WG FM/PT 45 (projektový tím súvisiaci s prechodom na digitálne TV vysielanie) a ECC/WG FM/Civil-Military (pracovná skupina pre riešenie spoločného využívania frekvenčného spektra medzi civilnými a vojenskými zložkami). Pracovník odboru štátneho dohľadu TÚ SR je členom pracovnej skupiny ECC/WGRA/RA 1 - ENFORCEMENT, ktorá sa zaoberá inšpekciou rádiových zariadení a trhovým dohľadom. 
VÚS pracuje v projektovom tíme ECC/WG FM/EFIS MG, ktorého úlohou je udržiavať aktuálny stav európskeho frekvenčného informačného systému EFIS, v pracovnej skupine pre číslovanie, názvy a adresovanie ECC/WG NNA. Pripravuje sa účasť VÚS na práci ECC/WG FM/PT 45. 
V oblasti práce CEPT z hľadiska zapojenia sa Slovenska vidí MDPT SR veľké rezervy. Systematická práca v pracovných skupinách ITU a jej projektových tímoch a v ECC CPG, ktoré v konečnom dôsledku vyjadrujú názor Európy k otázkam ITU, je základným predpokladom a súčasne aj účelom úspešnej práce v štruktúrach ITU. Je žiadúce tiež rozšíriť účasť aj na ďalšie projektové tímy, napr. ECC TG4 (projektový tím zaoberajúci sa prínosmi digitalizácie). 

Výška príspevku SR do CEPT za rok 2007:			8.084,- SKK (231,60 CHF)

Európsky rádiokomunikačný úrad (ERO)
ERO so stabilným technickým a administratívnym personálom bol vytvorený na podporu ECC pri riešení konkrétnych rádiokomunikačných záležitostí. Je to medzivládna organizácia. Jeho obdobou na riešenie telekomunikačných otázok je Európsky telekomunikačný úrad (ETO), založený na základe Memoranda o porozumení medzi administratívami krajín CEPT. Vývoj v oblasti elektronických komunikácií ukázal, že bude postačovať jediný úrad pre elektronické komunikácie - ECO (Európsky komunikačný úrad). V roku 2001 bol v tomto zmysle príslušným dokumentom (ktorý ešte formálne nenadobudol platnosť) zmenený medzivládny Dohovor o ERO. 
Na čele ERO stojí riaditeľ. Rozhodujúcim orgánom ERO je Rada ERO. Od roku 2003 sa konajú dvakrát ročne spoločné zasadnutia Rady ERO a Administratívnej rady ETO. I keď ERO a ETO majú separátne rozpočty a programy práce, de facto ETO prestalo samostatne existovať, a oba úrady splynuli. ERO a ETO nemajú totožné členstvo, preto je potrebné zachovať oddelené rozpočty až do nadobudnutia platnosti Dokumentu pozmeňujúceho Dohovor o ERO. Dôsledkom zlúčenia oboch úradov aj de jure bude zmena výšky príspevkov a prerozdelenie pracovných programov. 
Členské príspevky 
MDPT SR uhrádza do ERO a ETO každoročne príspevok zodpovedajúci najnižšej triede - jednej príspevkovej jednotke (najvyššia príspevková trieda je 25 jednotiek). 
Zástupca MDPT SR sa (nepravidelne) podľa možnosti zúčastňuje na zasadnutiach Rady ERO/ETO. Zasadnutia sú spravidla dvojdňové a konajú sa dvakrát ročne. Aj v tejto oblasti vidí odborný gestor rezervy. Slovensko by malo byť na zasadnutiach Rady ERO/ETO zastúpené pravidelne.

Výška príspevku SR do ERO za rok 2007:			220.738,50 SKK (43.676,- DKK)
Výška príspevku SR do ETO za rok 2007:			113.411,76 SKK (22.440,- DKK)

Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI)
MDPT SR je členom ETSI od apríla 1993. Výkonom povinností člena ETSI bol poverený Výskumný ústav spojov v Banskej Bystrici. V r. 2002 uzatvorilo MDPT SR dohodu so Slovak Telekom, a.s., a Slovenským ústavom technickej normalizácie (SÚTN) o zriadení Národného sekretariátu ETSI vo VÚS. Veľký počet technických noriem a špecifikácií z oblasti elektronických komunikácií, ktorý každoročne vydáva ETSI, svedčí o vysokej dynamike rozvoja elektronických komunikácií a to najmä v oblasti služieb.
Najvyšším orgánom ETSI je generálne zhromaždenie, ktoré určuje politiku prípravy a vydávania technických dokumentov, riadi členské vzťahy, pripravuje dohody, upravuje a schvaľuje procedurálne pravidlá a rozpočet. Schádza sa dvakrát ročne. Výkonným orgánom generálneho zhromaždenia je Rada ETSI, zložená z 25 členov, ktorá v období medzi jednotlivými zasadnutiami zvažuje odporúčania na otvorenie nových oblastí prác technickej normalizácie a rozhoduje o otvorení alebo zrušení technických komisií. V spolupráci s Národným sekretariátom ETSI na Slovensku sa zabezpečuje účasť na generálnych zhromaždeniach ETSI a prerokovávanie návrhov technických noriem a špecifikácií ETSI v štádiu pred ich oficiálnym publikovaním. 
MDPT SR sa v rámci ETSI aktívne zúčastňuje na tvorbe technických noriem a špecifikácií ako jednej z významných foriem prípravy slovenských technických noriem STN s cieľom prispieť k zjednoteniu trhu Európskej únie (EÚ) v oblasti elektronických sietí a služieb, zvýšiť bezpečnosť výrobkov a poskytovaných služieb a tým odstrániť technické prekážky obchodu v rámci EÚ. 
MDPT SR ako plnoprávny člen využíva hlasovacie právo vo všetkých otázkach, ktoré sú predmetom záujmu riadeného rezortu, zúčastňuje sa aktívne prác prebiehajúcich v ETST a spolurozhoduje o ďalšom smerovaní technickej normalizácie elektronických komunikácií v Európe. V spolupráci so SÚTN zabezpečuje preberanie európskych telekomunikačných noriem do národnej sústavy technických noriem. 
V roku 2006 bolo v procese prerokovávania a schvaľovania telekomunikačných normalizačných dokumentov zo strany Slovenska vznesených 42 pripomienok, z ktorých bolo 35 pripomienok prijatých a zapracovaných do návrhov ETSI noriem. 
V prvom polroku 2007 bolo celkom vznesených 43 pripomienok k návrhom ETSI noriem, ktoré boli všetky akceptované. Slovensko sa zaradilo pri procese pripomienkovania a schvaľovania noriem do najaktívnejšej skupiny desiatich štátov z celkového počtu 35 európskych štátov. 
MDPT SR aktívne zabezpečuje účasť organizácií SR na agende a projektoch ETSI. V rokoch 2006 a 2007 MDPT SR odporučilo na činnosť v technických komisiách ETSI Doc. Ing. Tatianu Kováčikovú, PhD. zo Žilinskej univerzity a Ing. Petra Rybára z Národného bezpečnostného úradu SR. VÚS zabezpečil v rokoch 2006 až 2007 prípravu a predloženie odporúčania a stanoviska MDPT SR na činnosť v technických komisiách a podkomisiách. 
ETSI pravidelne oznamuje uvoľnenie pozícií na sekretariáte ETSI. V súčasnosti na sekretariáte ETSI nepracuje žiaden zástupca Slovenska. 
Formu doteraz používanej a obojstranne vyváženej komunikácie pri riešení úloh je možné hodnotiť ako postačujúcu v plnej miere. V prípade vzniku požiadavky na kandidatúru na členstvo v riadiacich orgánoch ETSI, MDPT SR využije svoje právo a predloží návrh vhodného kandidáta. 
Členské príspevky 
MDPT SR uhrádza do ETSI príspevky vo výške 15.261,- EUR ročne. Efektívnosť vynaložených nákladov na členstvo v ETSI je úmerná dlhodobému a systematicky budovanému postaveniu Slovenska ako spoľahlivého partnera pri riešení úloh telekomunikačnej politiky na úrovni EÚ. 

Výška príspevku SR do ETSI za rok 2007:			534.759,30 SKK (15.261,- EUR)

e) Pošty

Svetová poštová únia (UPU) 
UPU je odbornou organizáciou systému OSN. Členom UPU je štát, ktorý zastupuje v zmysle jeho zákonodarstva ústredný orgán štátnej správy pre poštu. Poslaním UPU v zmysle jej ústavy je rozvíjať styky medzi národmi prostredníctvom účinného vykonávania poštových služieb, prispievať k dosiahnutiu medzinárodnej spolupráce v oblasti kultúrnej, sociálnej i hospodárskej a zabezpečovať organizáciu a zdokonaľovanie poštových služieb. 
Členské krajiny UPU tvoria jednotné poštové územie, s jednotnými právnymi predpismi, ktoré tvoria východiskovú bázu pre technologické postupy v poštových službách, pre vyúčtovanie a iné. Do V súčasnosti má UPU 191 členov. Akty SPÚ tvoria súhrn medzinárodných právnych noriem. Záväzky z Aktov SPÚ sa prenášajú do národných legislatívnych noriem a predpisov. V medzinárodnom poštovom styku sa v Slovenskej republike poskytujú poštové služby podľa pravidiel platných pre medzinárodný poštový styk, t. j. podľa Aktov UPU (§ 3 ods. 3 zákona č. 507/2001 Z. z. o poštových službách v znení neskorších predpisov). 
UPU v súčasnosti vykonáva svoju činnosť v súlade s Aktmi SPÚ, schválenými na 23. Svetovom poštovom kongrese, ktorý sa konal v roku 2004 v Bukurešti. Akty UPU, ktoré zahŕňajú Ústavu Svetovej poštovej únie a dodatkové protokoly k nej, Generálny poriadok Svetovej poštovej únie a Rokovací poriadok kongresov, Svetový poštový dohovor a Dohodu o poštových platobných službách, sú medzivládne zmluvy o poštových službách, podľa ktorých sa zabezpečuje medzinárodný poštový styk medzi členských štátmi UPU. Ústava UPU a generálny poriadok sú záväzné pre všetky členské krajiny, podobne Svetový poštový dohovor a jeho vykonávacie poriadky, ktoré obsahujú spoločné predpisy medzinárodnej poštovej služby a ustanovenia týkajúce sa služieb listovej pošty a poštových balíkov. Dohoda o poštových platobných službách a jej vykonávací poriadok upravujú všetky služby spojené s prevodom peňažných prostriedkov a sú záväzné len pre tie krajiny, ktoré k nim pristúpili. Národná rada Slovenskej republiky, rozhodla, že Generálny poriadok UPU, Svetový poštový dohovor a Dohoda o poštových platobných službách sú medzinárodnými zmluvami podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktoré majú prednosť pred zákonmi. 
Generálny poriadok UPU stanovuje príspevky členských krajín. Na každom kongrese UPU je stanovovaná maximálna čiastka, ktorú môžu dosiahnuť ročné výdavky UPU a výdavky, ktoré sa týkajú zvolania budúceho kongresu. Výdavky UPU hradia spoločne členské krajiny a na tento účel si každá členská krajina pri vstúpení, resp. prijatí do UPU volí príspevkovú triedu, do ktorej chce byť zaradená. SR platí členský príspevok zodpovedajúci trom príspevkovým jednotkám a rovnako uhrádza tri príspevkové jednotky na členstvo v anglickej jazykovej skupine. 
Generálny poriadok UPU stanovuje aj zloženie, pôsobnosť a zasadania orgánov SPÚ: najvyšším orgánom UPU je kongres, stálymi orgánmi sú Medzinárodný úrad (MÚ), Správna rada a Rada pre poštovú prevádzku. 
Kongres sa koná každé štyri roky a skladá sa zo zástupcov členských krajín (delegácie), pričom na rokovaní kongresu má každá krajina jeden hlas. Hlavnou úlohou kongresu je prerokovať a schváliť nové znenie medzivládnych zmlúv o poštových službách, Aktov UPU, podľa ktorých sa bude po nadobudnutí ich účinnosti zabezpečovať medzinárodný poštový styk medzi členských štátmi. Okrem tejto úlohy sa počas kongresu uskutočňuje voľba členov Správnej rady a Rady pre poštovú prevádzku a voľba generálneho riaditeľa MÚ UPU a jeho zástupcu.
Medzinárodný úrad je ústredný orgán pôsobiaci v sídle UPU - v Berne, je riadený generálnym riaditeľom a podlieha kontrole Správnej rady, slúži ako styčný, konzultačný, podporný, informačný a výkonný orgán.
Správna rada zabezpečuje v súlade s ustanoveniami Aktov UPU nepretržitosť prác UPU medzi dvoma kongresmi. Správna rada sa skladá zo 41 členov a predsedníctvo patrí podľa práva hostiteľskej krajine kongresu. Štyridsať ďalších členov Správnej rady je volených kongresom na základe spravodlivého zemepisného rozdelenia. SR bola členom Správnej rady v rokoch 1994 - 1999. 
Správna rada vykonáva dozor nad všeobecnými činnosťami UPU, študuje otázky týkajúce sa poštovej politiky vlád, prerokováva a schvaľuje v rámci svojich kompetencií každú činnosť považovanú za potrebnú na zachovanie a posilnenie kvality medzinárodnej poštovej služby a na jej modernizáciu, podporuje, koordinuje a dohliada na všetky formy odbornej pomoci v pošte v rámci medzinárodnej odbornej spolupráce, prerokováva a schvaľuje rozpočet a ročné účty UPU. 
Rada pre poštovú prevádzku je poverená legislatívnymi, prevádzkovými, obchodnými, odbornými a ekonomickými otázkami, ktoré sa týkajú poštových služieb. Skladá sa zo štyridsať členov, ktorí sú volení kongresom, s ohľadom na osobitné zemepisné rozdelenie. Dvadsaťštyri kresiel je vyhradených pre rozvojové krajiny a šestnásť kresiel pre rozvinuté krajiny. 
Rada pre poštovú prevádzku predovšetkým schvaľuje predpisy nadväzujúce na Svetový poštový dohovor a Dohodu o poštových platobných službách, a to Vykonávací poriadok o listovej pošte, Vykonávací poriadok o poštových balíkoch a Vykonávací poriadok o poštových platobných službách, ktoré obsahujú podrobné všeobecne záväzné právne predpisy o medzinárodných poštových službách. Ďalej vedie štúdie o najvýznamnejších prevádzkových, obchodných, odborných a ekonomických problémoch a o problémoch odbornej spolupráce, o ktoré sa zaujímajú poštové správy všetkých členských krajín SPÚ, najmä o otázkach, ktoré majú významné finančné dopady (sadzby, terminálne odmeny, tranzitné odmeny, základná sadzba za leteckú dopravu pošty, podiely poštových balíkov a podávanie listových zásielok v zahraničí), vypracováva k nim informácie a názory a odporúčať k nim potrebné opatrenia. 
Vzhľadom na obmedzené finančné zdroje SR v súčasnosti nie je členom Rady pre poštovú prevádzku, ani Správnej rady, je len členom, resp. pozorovateľom, ich výborov a projektových skupín. SR ako pozorovateľ sa môže zúčastňovať diskusie v rámci príslušnej skupiny, resp. výboru, a predkladať tiež návrhy a pripomienky; nemôže sa však zúčastniť hlasovania. 
SR na kongrese v Pekingu 1999 a Bukurešti 2004 nepredložila kandidatúru na členstvo do orgánov UPU vzhľadom na finančné možnosti MDPT SR. Otázku predloženia kandidatúry v r. 2008, napr. do Správnej rady, bude potrebné zvážiť.
V rámci aparátu UPU nie sú možnosti vykonávať stáže. V prípade voľných pracovných miest však zasiela MÚ UPU obežníkom členským štátom výzvy na obsadenie pracovných miest, kde sú uvedené požiadavky na zamestnanca ako aj časové obdobie pôsobenia v UPU (zvyčajne cca 2 roky). Tieto ponuky MDPT SR zasiela tak SP, a.s., ako aj Poštovému regulačnému úradu. Doteraz zo strany SR nebol prejavený záujem o tieto pracovné pozície, resp. záujemcovia nespĺňali požadované kritériá.
Od roku 2004 realizovala SP, a.s., 6 projektov, financovaných z Fondu kvality služby UPU, a to vo výške 518,58 tis. USD (3 z nich sa ešte dokončujú). V roku 2000 bola SR príjemcom subregionálneho projektu, financovaného UPU (spolu s Českom, Maďarskom a Poľskom), zameraného na diagnostické sledovanie kvality služby. Po vstupe do EÚ už SR nie je krajinou prijímajúcou technickú pomoc UPU. Štyria experti Slovenskej pošty pôsobili v misiách UPU (obnova poštových služieb v Kosove – v roku 2001, zavedenie poštovej regulácie v Macedónsku - 2007, hodnotenie realizácie projektov Fondu kvality služby UPU - Litva, Ruská federácia - 2007).
Od roku 2000 sú experti SP, a.s., úzko zapájaní do rozvoja poštových služieb v krajinách Spoločenstva nezávislých štátov, a to vo forme pravidelných vystúpení a prezentácií na seminároch a konferenciách týchto poštových správ. Niekoľko posledných rokov zástupcovia SP, a.s., úspešne prezentujú jej filatelistický rozvoj na špecializovaných seminároch a konferenciách. Svoje stanoviská prednášajú zástupcovia SP, a.s., aj v pracovných skupinách, resp. projektových tímoch UPU.
SR má vo vzťahu k Svetovej poštovej únii významné postavenie, nakoľko je sídlom jedného zo siedmych regionálnych radcov UPU. Sídlo regionálneho radcu Svetovej poštovej únie pre Európu a Severnú Áziu je v SR od roku 1996. Jeho úlohou je najmä koordinácia národných a regionálnych projektov, pomoc príslušným členským krajinám UPU z hľadiska prípravy projektov v rámci Fondu rozvoja kvality služby a spolupráca s vládnymi a finančnými inštitúciami pri získavaní finančných zdrojov zameraných na podporu reformy poštových služieb a ich modernizáciu. Činnosť regionálneho radcu spolufinancuje Slovenská pošta, a.s., a to ročne vo výške cca 700 tis. Sk (prenájom miestností, mzda asistentky regionálneho poradcu a poštovné).

Výška členského príspevku SR do UPU za rok 2007:        2.679.108,48 SKK (122.580,- CHF)

Výbor európskych poštových regulátorov (CERP) 
CERP je jedným z troch výborov Európskej konferencie poštových a telekomunikačných administratív (CEPT). Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti (viď časť venovanú telekomunikáciám) SR je členom CEPT, pričom ide o charakter rezortného členstva. Každý člen CEPT má právo byť členom CERP. 
Hlavnou úlohou CERP je preskúmavať regulačné otázky o poštových službách v európskom kontexte, hodnotiť vplyv medzinárodných regulačných politík vo všetkých členských krajinách a spolupracovať s Európskou komisiou na všetkých regulačných otázkach o poštových službách s cieľom nájsť spoločný európsky prístup k jednotlivým otázkam. 
CERP je zložený z riadiaceho výboru, troch pracovných skupín - pre politické otázky, ekonomické otázky a pre dohľad/údaje o trhu; v rámci týchto skupín sú vytvárané, podľa potreby, ďalšie projektové tímy, ktoré pracujú na konkrétnych špecifických otázkach. Pracovné skupiny pripravujú návrhy na odporúčania, rozhodnutia a spoločné pozície, ktoré predkladajú na schválenie plenárnemu zasadnutiu. Zasadnutia riadiaceho výboru, pracovných skupín, projektových tímov ako aj plenárnych zasadnutí (2 krát ročne) sú financované hostiteľskými krajinami na dobrovoľnom základe. SR bola hostiteľskou krajinou CERP jeden krát, a to v r. 1999 a naposledy bola hostiteľskou krajinou pracovnej skupiny v r. 200l. 
Členstvo v CERP zabezpečujú zástupcovia Poštového regulačného úradu (PRÚ) a zástupcovia odboru pošty MDPT SR. Vzhľadom na kompetencie vyplývajúce zo zákona č. 507/2001 Z.z. o poštových službách v znení neskorších predpisov spolupracuje PRÚ najmä v rámci Pracovnej skupiny pre dohľad/údaje o trhu a pre ekonomické otázky a odbor pošty MDPT SR v rámci Pracovnej skupiny pre politické otázky, a to písomnou formou. PRÚ ani odbor pošty MDPT SR nie sú členmi pracovných skupín ani projektových tímov, nakoľko takéto členstvo si vyžaduje pravidelnú účasť na všetkých pracovných stretnutiach, čo je finančne náročné.
Plenárne zasadnutie CERP vedie predseda a dvaja podpredsedovia. V období 1999 - 2004 bola riaditeľka odboru pošty MDPT SR vo funkcii podpredsedníčky CERP; táto funkcia bola náročná najmä na čas a finančné prostriedky. Predseda je volený na tri roky, pričom môže byť jeho mandát obnovený jedenkrát a za výnimočných okolností dvakrát. CERP nečerpá z CEPT žiadne finančné zdroje, okrem finančných prostriedkov nevyhnutných na činnosť CERP počas kongresu UPU, a materská krajina predsedu tak znáša všetky náklady spojené so zabezpečovaním činnosti CERP (napr. činnosť sekretariátu). Z tohto dôvodu ako aj z dôvodu nedostatku personálnych kapacít SR neuvažuje v najbližšom období o žiadnej kandidatúre. V budúcnosti sa plánuje SR aktívnejšie zapájať do činnosti pracovných skupín, pretože v nich budú pripravované, v nadväznosti na schválenie tretej poštovej smernice, dôležité dokumenty týkajúce sa napríklad výpočtu čistých nákladov na univerzálnu službu, mechanizmov financovania univerzálnej služby, systémov udeľovania povolení atď., ktorých cieľom bude harmonizovať legislatívu v členských krajinách EÚ. Nemenej dôležitou bude aj spolupráca odboru pošty MDPT SR v rámci projektového tímu pre otázky UPU, ktorý v r. 2007 a 2008 bude aktívne preskúmavať jednotlivé legislatívne návrhy regulačnej povahy na zmenu aktov UPU za účelom prípravy spoločnej európskej pozície.

3. Ministerstvo financií SR

Svetová colná organizácia (WCO)
	Svetová colná organizácia je nezávislou medzivládnou organizáciou s celosvetovým zastúpením. Jej poslaním je zvyšovať výkonnosť a efektívnosť colných správ v oblasti súladu s obchodnými zákonmi, ochrany spoločnosti a vyberania cla, daní a iných platieb a poplatkov. 
	V súčasnosti Svetová colná organizácia združuje 171 členských štátov, ktoré sa podieľajú na 90%  svetového obchodu. Poslanie Svetovej colnej organizácie v napomáhaní svojim členom zlepšovať ich účinnosť a efektivitu v colnej oblasti sa napĺňa prostredníctvom celej škály dohovorov a dohôd, ktoré sa týkajú všetkých aspektov výkonu colnej správy. WCO je centrom pre colné analýzy a expertízy a poskytuje technickú pomoc a podporu colným správam členských štátov, a to najmä rozvojových štátov, ako aj transformujúcim sa štátom. 
SR dňom 1. januára 1993 prevzala členstvo vo Svetovej colnej organizácii so všetkými povinnosťami a záväzkami po bývalej  ČSFR (ČSSR pristúpila k Dohovoru o zriadení Rady pre colnú spoluprácu  dňa 23. septembra 1965). 
Mieru odbornej relevantnosti členstva SR vo WCO hodnotí odborný gestor ako vysokú. Členstvo vo WCO napomáha colnej správe modernizovať colné postupy a prenášať poznatky z jednotlivých zasadnutí do praxe colnej správy.
V uplynulom období nerealizovala Colná správa SR žiadne projekty ani technickú pomoc, ktoré by boli súčasťou aktivít Svetovej colnej organizácie. V roku 2007 uvoľnila colná správa jedného experta na pôsobenie v štruktúre WCO.
Odborné stanoviská možno prezentovať v orgánoch a pracovných skupinách WCO. Colná správa sa zúčastňuje na činnosti pracovných skupín prostredníctvom svojich expertov. Ide najmä o zastúpenie v nasledujúcich pracovných skupinách: 
- Technický výbor o pravidlách pôvodu tovaru
- Technický výbor o colnom hodnotení
- Výbor pre presadzovanie práva
- Výbor pre harmonizovaný systém
- Podvýbor pre boj proti korupcii (Integrity sub-commitee)
- Podvýbor pre revíziu harmonizovaného systému
- Vedecký podvýbor
- Stály technický výbor
- Zasadnutia rady
Možnosť prezentácie odborných stanovísk expertmi SR je potrebné vnímať z pohľadu členstva Európskych spoločenstiev vo Svetovej colnej organizácii a z toho vyplývajúcej koordinácie. Koordinácia spoločných stanovísk spoločenstva sa realizuje na zasadnutiach pracovnej skupiny Rady EÚ pre colnú legislatívu a politiku.   
 Na základe poznatkov Ministerstva financií SR sa firmy a organizácie SR nepodieľali na agende a projektoch WCO.
Svetová colná organizácia realizuje tzv. Fellowship Programme, ktorý umožňuje zástupcom colných správ absolvovať stáže, počas ktorých sa oboznamujú s činnosťou a štruktúrou WCO. Svetová colná organizácia zasiela colnej správe aj informácie o voľných pracovných miestach. Tieto informácie, určené pre colníkov, publikuje colná správa prostredníctvom Vestníka Colného riaditeľstva SR.
Vzhľadom na intenzívnu komunikáciu medzi Colným riaditeľstvom SR a Svetovou colnou organizáciou v rôznych aspektoch jej činnosti, hodnotí odborný gestor rezervy v zapojení colnej správy do činnosti tejto organizácie ako minimálne.
V súčasnosti Colné riaditeľstvo SR nepredkladá návrhy kandidatúr do orgánov Svetovej colnej organizácie.

Výška členského príspevku SR do WCO za obdobie 1. 7. 2007 - 30. 6. 2008 (finančný rok WCO):						707.119,93 Sk (20.706,90 EUR)

4. Ministerstvo hospodárstva SR

Svetová obchodná organizácia (WTO)
Svetová obchodná organizácia tvorí spolu s Medzinárodným menovým fondom (IMF) a  Svetovou bankou (WB) tri základné piliere fungujúceho svetového hospodárstva. Zatiaľ čo Medzinárodný menový fond a Svetová banka vznikli ako inštitúcie v období hneď po druhej svetovej vojne a zároveň aj pracujú na inštitucionálnej báze už vyše pol storočia, WTO funguje ako organizácia len od 1.1. 1995, hoci Všeobecná dohoda o clách a obchode (GATT), na základe ktorej WTO vzniklo, bola podpísaná v roku 1947.	
Zatiaľ čo GATT bola dohoda dočasného charakteru, WTO je organizácia, fungujúca na inštitucionálnej báze a má svoje orgány. GATT predstavuje súčasť organizačnej štruktúry WTO. Vo WTO bol posilnený inštitút riešenia sporov, ktorý je v porovnaní s GATT vo väčšej miere akcieschopný. Ďalej sa vo WTO zakotvili pravidelné previerky zahranično-obchodnej politiky jednotlivých členských krajín, ktoré sa pravidelne na jej pôde prehodnocujú.
WTO je koordinačným centrom globalizácie svetového obchodu a jej zriadením bol posilnený právny rámec multilaterálnych pravidiel a princípov v medzinárodnom obchode, ktoré v súčasnosti uplatňuje 151 krajín sveta. Slovenská republika je členom WTO od jej vzniku v roku 1995. Z členstva SR vo WTO vyplýva na jednej strane viacero výhod, no na druhej strane i viacero záväzkov. Doterajší priebeh vykonávania záväzkov v rámci WTO Slovenskou republikou je možné hodnotiť pozitívne. Slovenská republika realizuje a tvorí svoju zahranično-obchodnú politiku v súlade s princípmi a pravidlami WTO a od roku 2004 aj v rámci spoločnej obchodnej politiky členských krajín EÚ. 
SR sa spoločne s ostatnými členmi EÚ v súčasnosti aktívne zapája do ďalších liberalizačných aktivít v rámci kola mnohostranných obchodných rokovaní prebiehajúcich od roku 2001 na pôde WTO pod názvom „Rozvojová agenda z Dohy (DDA)“. Nové kolo je založené na vzájomne dohodnutých princípoch, vychádza z pôvodných záväzkov členstva vo WTO a smeruje k spoločnému cieľu - zabezpečenie neustáleho ekonomického rastu. K dosiahnutiu uvedeného cieľa je potrebné presadzovať myšlienku transparentnosti, ktorá predstavuje kľúčový prvok pri rozhodovaní vo všetkých oblastiach v rámci WTO. 
Rokovania k DDA sú zamerané na liberalizáciu obchodných tokov v jednotlivých negociačných oblastiach, z ktorých sa najväčší dôraz kladie na oblasť poľnohospodárstva, prístupu na trh s priemyselnými výrobkami, obchodu so službami a obchodu a rozvoja. Postupy a stanoviská EÚ, a v tomto kontexte aj SR, počas prebiehajúcich rokovaní vychádzajú z predpokladov, že  rokovania prinesú vyvážené záväzky v rámci jednotlivých oblastí ako aj celkového výsledného balíka, že výsledný efekt rokovaní napomôže hospodárskemu rastu všetkých krajín, s dôrazom na potreby rozvojových a najmenej rozvinutých krajín, a výsledky nového kola budú prijaté všetkými členskými krajinami WTO (princíp konsenzu). V súčasnosti dochádza k postupnému zbližovaniu stanovísk členských štátov WTO v Ženeve a  rokovanie na najvyššej úrovni sa očakáva v prvom polroku 2008. Dovtedy sa SR bude naďalej podieľať na aktivitách EÚ zameraných na dosiahnutie konsenzu v jednotlivých oblastiach DDA. 
WTO aktívne spolupracuje s ostatnými medzinárodnými organizáciami, ako Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD), ITC, WB, IMF, OECD a pod. Jednou zo spoločných aktivít je tzv. koherencia medzi WTO, WB a IMF zameraná na spoločnú podporu rozvojových a najmenej rozvinutých krajín.
SR v rámci WTO mala aktívne zastúpenie na postoch predsedov jednotlivých výborov – Výboru pre obchod a životné prostredie, Výboru pre obchod, dlh a financie, Rady pre obchod so službami (Ing. P. Brňo, stály prestaviteľ SR pri WTO v rokoch 2002-2006) a Výboru pre štátne obchodné spoločnosti (Ing. J. Vanková, rok 2003). SR reprezentujú 3 zástupcovia Ministerstva hospodárstva SR, ktorí sú začlenení v rámci úseku WTO Stálej misie SR pri Úradovni OSN a ďalších medzinárodných organizáciách v Ženeve na čele so stálou predstaviteľkou SR pri WTO p. Ľ. Nejezchlebovou.
Na VI. ministerskej konferencii WTO v Hongkongu (december 2005) boli prijaté princípy iniciatívy Aid for Trade, zameranej na pomoc a podporu rozvojových a najmenej rozvinutých krajín v oblasti obchodu. SR v rámci uvedenej iniciatívy bola viackrát vyzvaná Európskou komisiou participovať na príprave rôznych odborných seminárov a ďalších aktivít, na financovaní projektov vo vybraných krajinách, na konzultáciách ohľadom podpôr krajín v prístupovom procese do WTO a pod.
SR ako členská krajina EÚ by sa tiež mala podieľať aj na financovaní Global Trust Fund vo WTO, z ktorého následne môže získať finančnú podporu pri schválených projektoch rozvojovej agendy. Krajiny Európskej únie sú pravidelným prispievateľom do tohto fondu. EK odporučila členským krajinám zvýšiť príspevky do tohto fondu.

Výška členského príspevku SR do WTO za rok 2007:
7.966.511,28 SKK (362.180,- CHF)

Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW)
OPCW je medzinárodná organizácia v štruktúre svetových bezpečnostných organizácií, združujúca členské štáty, ktoré ratifikovali Dohovor o zákaze vývoja, výroby, hromadenia a použitia chemických zbraní a o ich zničení. Prvotným cieľom úsilia OPCW je eliminácia možnosti vývoja, výroby, hromadenia a použitia chemických zbraní, zničenie existujúcich zásob, verifikácia nezakázaných činností v oblasti chemickej výroby, posilňovanie spolupráce pri mierovom využití chémie a poskytovanie pomoci v budovaní kapacít ochrany.
OPCW svojou existenciou a pôsobením v oblasti chemického odzbrojenia prispieva k svetovej bezpečnosti a stabilite, k nešíreniu jednej kategórie zbraní hromadného ničenia a k ekonomickému rozvoju a prosperite.
	Členstvo SR a zapojenie sa do činnosti orgánov OPCW je výrazom podpory úsilia svetového spoločenstva v budovaní bezpečnostného prostredia a podielu na jeho zabezpečovaní. OPCW patrí do tej kategórie medzinárodných organizácií, hodnotenie členstva v ktorých v kontexte návratnosti vynaložených prostriedkov je z pohľadu cieľov ich existencie irelevantné.
	SR sa do práce medzinárodného spoločenstva zapája prostredníctvom OPCW predovšetkým organizovaním seminárov a výcvikových aktivít, čím prezentuje prácu a výsledky svojich expertov. Realizáciou týchto aktivít a uplatňovaním vnútroštátnych kontrolných mechanizmov zároveň aktívne prispieva k budovaniu medzinárodnej bezpečnosti a radí sa medzi krajiny poskytujúce svoje vysoko špecializované kapacity pre medzinárodné spoločenstvo predovšetkým v oblasti boja proti terorizmu.
SR sa počas členstva vo Výkonnej rade OPCW v rokoch 2008-2010 bude snažiť o predsedníctvo, čím sa posilní dosiahnuté postavenie SR medzi najaktívnejšími členskými štátmi OPCW, ktoré dôsledne naplňujú svoje záväzky v oblasti medzinárodnej spolupráce podľa čl. VII a v oblasti pomoci a ochrany podľa čl. X Dohovoru o zákaze chemických zbraní.
Vzhľadom na doterajšie aktívne zapojenie sa SR do práce OPCW a do prezentácie v zahraničí, podľa hodnotenia odborného gestora SR rezervy v tejto oblasti nemá.

Výška členského príspevku SR do OPCW za rok 2007:
1.344.715,21 SKK (37.646,- EUR)

Organizácia OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO)
	UNIDO bolo založené v roku 1967, je odbornou organizáciou systému OSN so sídlom vo Viedni, má 170 členských krajín. SR je členom od 20.1.1993. Hlavným cieľom organizácie je podpora a urýchlenie trvalo udržateľného priemyselného rozvoja v rozvojových a transformujúcich sa krajinách formou budovania ich konkurencie schopnosti, kapacít na zapojenie sa do medzinárodného obchodu, rozvoja súkromného sektora a podnikateľského prostredia, rozvoja čistejšej produkcie a trvalo udržateľnej energie aj v súvislosti s problematikou klimatických zmien.
	Slovensko spolupracovalo s UNIDO v prvých rokoch svojej existencie najmä ako prijímateľ zahraničnej pomoci. Po vstupe do EÚ sa SR postupne transformuje na donora – krajinu poskytujúcu pomoc rozvojovým krajinám. Výhodou spolupráce SR  s UNIDO je možnosť využitia dlhoročných skúseností a „know-how“ tejto organizácie a jej odborníkov v danej oblasti ako doplnenie bilaterálnej rozvojovej pomoci SR.
 	Na základe Administratívnej dohody medzi UNIDO a vládou SR týkajúcou sa účelového príspevku do Fondu pre priemyselný rozvoj (uznesenie vlády SR č. 723 z 21.9.2005) bol ustanovený spoločný programový výbor SR - UNIDO, ktorého úlohou je výber, posudzovanie a schvaľovanie konkrétnych projektov UNIDO, ktoré sú financované z prostriedkov, ktoré do Fondu priemyselného rozvoja vyčlenila SR. Za slovenskú stranu sú vo výbore zástupcovia MZV SR, MH SR, MŽP SR a Stálej misie SR pri OSN vo Viedni. Cielený výber projektov je v súlade s teritoriálnymi prioritami Strednodobej koncepcie oficiálnej rozvojovej pomoci SR na roky 2003-2008. Na financovanie projektov sa v  období rokov 2005-2007 využili finančné prostriedky, ktorými disponovala Slovenská republika na účte Fondu pre priemyselný rozvoj ako zostatok po predchádzajúcich aktivitách (takmer 342.000,- USD). Toto riešenie nekládlo v danej etape nároky na štátny rozpočet.  
	Poskytovanie rozvojovej pomoci aj prostredníctvom financovania projektov UNIDO vo vybraných krajinách zvyšuje nielen kredit Slovenska v zahraničí a umožňuje realizovať ciele politiky SR v rámci rozvojovej pomoci, ale vytvára aj priestor pre zapojenie slovenských podnikateľských subjektov do realizácie projektov UNIDO a tým nepriamo aj ich vstup na dané teritóriá.
	Finančný objem cca 342 000,- USD bol počas rokov 2006 a 2007 použitý na financovanie nasledovných štyroch projektov UNIDO (pozn.: celkový súčet prostriedkov vynaložených na štyri projekty je o niečo vyšší ako uvedená východzia suma, ktorou SR disponovala na účte Fondu pre priemyselný rozvoj, z dôvodu jej úročenia v danom období):
	1. Projekt „školiaci program technology foresight“, I. fáza
Išlo o praktickú realizáciu regionálneho programu UNIDO pre strednú a východnú Európu v oblasti tzv. „technologických výhľadov“– uplatnenia modernej metodiky pri plánovaní a strategickom smerovaní hospodárstva. Program pozostával zo 4 modulov. Slovenská strana zorganizovala v Bratislave školenie štvrtého modulu, ktoré prebehlo 7. – 11. novembra 2005. Finančné prispenie pre tento modul predstavovalo 31.640,- USD. Školenie organizoval a zabezpečil slovenský subjekt BIC Holding Group s. r. o., čím slovenská strana uplatnila svojich expertov pri realizácii projektu.
	2. Projekt „školiaci program technology foresight, II. fáza 
Na základe pozitívnych ohlasov z prvej fázy, bola SR vyzvaná na organizáciu druhého školenia technology foresight zameraného na podnikovú sféru (prvé tri moduly boli financované Tureckom, ČR a MR). Školiaci seminár štvrtého modulu Technology Foresight for Corporations sa uskutočnil 19. – 22. 2. 2007 v Bratislave, slovenská strana ho financovala vo výške 38.420,- USD.
	3. Projekt „Zriadenie demonštračného centra v Port Sudane pre výrobu nízko-nákladových stavebných materiálov založených na miestnych zdrojoch“
V rámci posilňovania úlohy EÚ vo svete si EÚ v roku 2006 vytýčila viacero priorít. Jednou z nich bolo zapojiť sa do procesu demokratizácie, zmierňovania chudoby  a naštartovania  ekonomického rastu na africkom kontinente. Slovenská republika podporila uvedený projekt nielen z hľadiska humanitárnych potrieb Sudánu ako krajiny postihnutej dlhorošným vojenským konfliktom (výstavba nízko-nákladových obydlí), ale aj vzhľadom na fakt, že Sudán je jednou z prioritných krajín, ktorou sa zaoberá i Bezpečnostná rada OSN (v tom období SR vykonávala funkciu nestáleho člena BR OSN). Slovenská strana financovala daný projekt vo výške 123.735,- USD.  
		4. Projekt „Vytvorenie mobilnej výrobnej jednotky pre spracovanie mlieka v Mongolsku“ (1. fáza)
Uvedený projekt je súčasťou integrovaného programu technickej spolupráce UNIDO pre Mongolsko. Slovenská časť spoločného programového výboru pri rozhodovaní o výbere tohto projektu zohľadnila nielen fakt, že Mongolsko patrí medzi teritoriálne priority slovenskej rozvojovej pomoci, ale aj skutočnosť, že existoval slovenský podnikateľský subjekt, ktorý bolo možné zapojiť do realizácie tohto projektu a využiť know-how slovenských expertov, ktorí už v minulosti pôsobili v tomto teritóriu. Uvedený projekt UNIDO umožňoval nadviazať na podobne zameraný projekt financovaný zo zdrojov slovenskej bilaterálnej pomoci Slovak Aid a rozšíriť zavádzanie výroby trvanlivých syrov aj do ďalších oblastí Mongolska. Na realizáciu 1. fázy projektu vyčlenila slovenská strana 165.000,- USD.
	Od svojho vstupu do UNIDO SR aktívne participuje na činnosti riadiacich orgánov organizácie - bola členom Programového a rozpočtového výboru (PBC) a v roku 2003 zvolená na štvorročné funkčné obdobie za člena Rady priemyselného rozvoja (IDB) UNIDO. 

Výška členského príspevku SR do UNIDO za rok 2007:
								1.846.831,16 SKK (51.703,- EUR)

Svetová organizácia cestovného ruchu (UNWTO)
Vláda SR vo svojom programovom vyhlásení na roky 2006 – 2010 v časti zahraničná politika deklarovala, že SR bude aktívne pôsobiť v celom systéme medzinárodných organizácií. Z hľadiska turizmu je pre SR najdôležitejšou organizáciu Svetová organizácia cestovného ruchu, ktorá je najvýznamnejšou a najväčšou medzinárodnou medzivládnou organizáciou na poli svetového turizmu a zároveň je odbornou organizáciou systému OSN. Jej súčasnú členskú základňu tvorí 153 členských štátov a vyše 300 pridružených členov (letecké spoločnosti, hotelové skupiny, vzdelávacie inštitúcie, združenia cestovného ruchu a pod). 
Členstvo v UNWTO znamená pre SR upevňovanie medzinárodnej spolupráce, možnosť zapojenia sa do vzdelávacích programov (napr. UNWTO Practicum, TedQual Practicum) a rôznych iniciatív. Členstvo v UNWTO umožňuje získavať odborné znalosti a informácie pre využitie v podmienkach SR, mať prístup k analytickým štúdiám, štatistickým porovnaniam, prognózam a trendom vývoja cestovného ruchu vo svete, marketingovým štúdiám a ďalším dôležitým odborným materiálom a publikáciám, ktoré vypracovala UNWTO. 
SR ako členský štát UNWTO má možnosť využívať aj služby elektronickej knižnice, ktorá umožňuje členom bezplatný prístup k dôležitým dokumentom a publikáciám v elektronickej forme prostredníctvom Internetu. Inventár knižnice predstavuje unikátny zdroj know-how v oblasti turizmu. Okrem toho UNWTO ponúka aj možnosť vyhľadávania legislatívnych dokumentov z oblasti turizmu prostredníctvom svojej služby Lextour. 
V novembri 2007 zaslalo MH SR spolu so Štatistickým úradom SR potrebné podklady do vzdelávacieho projektu UNWTO zameraného na štatistiku v cestovnom ruchu a satelitný účet cestovného ruchu. Vzdelávacie semináre sa budú konať v priebehu roka 2008 vo Viedni. Slovensko bolo na základe zaslaných podkladov vybraté ako jedna z európskych krajín, ktoré budú zapojené do tohto programu.
SR prezentuje svoje výsledky turizmu najmä prostredníctvom štatistických publikácií UNWTO. Konkrétne ide o World Tourism Barometer (monitoruje vývoj cestovného ruchu v strednodobom horizonte za účelom poskytnutia adekvátnych a aktuálnych informácií o trendoch turizmu), Tourism Highlights (mapuje hlavné smery vývoja turizmu vo svete najmä z hľadiska medzinárodných turistických príjazdov, príjmov z aktívneho zahraničného cestovného ruchu a výdavkov na cestovný ruch), Tourism Market Trends (monitoruje a sumarizuje trendy vývoja turizmu v členských štátoch organizácie z pohľadu pozitívnych a negatívnych faktorov a umožňuje vzájomné porovnanie výsledkov turizmu medzi jednotlivými krajinami, ktoré slúžia ako podklad k analytickým materiálom) a Compendium of Tourism Statistics. 
Okrem toho je možnosť prezentovať Slovenskú republiku na odborných konferenciách organizovaných predovšetkým Regionálnou komisiou UNWTO pre Európu (CEU). V roku 2006 bol takto prezentovaný príspevok o vplyvoch rozšírenia EÚ na rozvoj cestovného ruchu v SR.
Na niektorých aktivitách UNWTO zameraných hlavne na marketing, propagáciu a komunikáciu participuje Slovenská agentúra pre cestovný ruch (SACR). 
V minulosti sa zástupca MH SR zúčastnil na dvoch odborných stážach v rámci UNWTO Practicum a UNWTO TedQual Practicum. V rokoch 2006 – 2007 nemalo MH SR zastúpenie na stážových vzdelávacích programoch v UNWTO.
Rezervy v zapojení SR do práce UNWTO možno v súčasnosti charakterizovať ako stredne veľké. Vo väčšej miere by mohlo byť využívané a aplikované v slovenských podmienkach odborné know-how z oblasti turizmu. SR by sa ďalej mohla aktívnejšie prezentovať v rámci odborných podujatí organizovaných UNWTO napr. formou prednášok a prezentovania domácich skúseností z rôznych oblastí cestovného ruchu. Už dlhodobejšie sa uvažuje nad oficiálnym pozvaním generálneho tajomníka UNWTO na Slovensko pri vhodnej príležitosti.
SR je od roku 1993 členom Výboru UNWTO pre rozpočet a financie. Toto členstvo jej bolo niekoľkokrát predĺžené, naposledy počas 17. valného zhromaždenia UNWTO, ktoré sa konalo 23. – 29. novembra 2007 v Kolumbii, na ktorom delegácia SR deklarovala svoj záujem o predĺženie mandátu člena výboru na ďalšie funkčné obdobie. Členstvo v tomto výbore možno považovať za významnú funkciu v rámci organizácie. Výbor je dôležitým poradným pracovným orgánom Výkonného výboru UNWTO. Zaoberá sa rozpočtovými a finančnými otázkami UNWTO, sleduje platobnú disciplínu členov, dodržiavanie finančného poriadku organizácie a navrhuje aplikáciu jeho ustanovení. 
SR okrem deklarovania záujmu o členstvo vo Výbore UNWTO pre rozpočet a financie nekandidovala počas 17. valného zhromaždenia v rámci organizácie na žiadne iné funkcie. Túto možnosť bude mať až o dva roky, kedy sa bude konať 18. valné zhromaždenie. Do budúcnosti by SR mohla uvažovať o kandidatúre na členstvo vo výkonnom výbore UNWTO. 

Výška príspevku SR do UNWTO za rok 2007:		2.056.999,62 SKK (57.590,- EUR)

Medzinárodný úrad pre výstavníctvo (BIE)
SR je členom Medzinárodného úradu pre výstavníctvo od 1.1.1993. BIE vznikol v roku 1931 v Paríži ako inštitúcia, ktorej úlohou je kontrolovať plnenie ustanovení Dohovoru z roku 1928 (modifikovaného niekoľkokrát, naposledy v máji 1988) o koordinácii činnosti jednotlivých štátov pri organizovaní medzinárodných obchodných a priemyselných výstav. BIE vyvíja činnosť na základe organizačného poriadku schváleného v roku 1931. V súčasnosti má 140 členských štátov.
Najvyšším orgánom BIE je valné zhromaždenie, ktoré sa schádza dvakrát do roka. Tvoria ho zástupcovia všetkých členských krajín. Každý štát má vo valnom zhromaždení 1 hlas. Pri valnom zhromaždení pôsobia 4 výbory: výkonný výbor, výbor pre predpisy, výbor pre rozpočet a administratívu a výbor pre informácie a komunikáciu.
Činnosť BIE sa sústreďuje na kontrolu plnenia ustanovení dohovoru z roku 1928, ktorý upravuje okrem iného požiadavky súvisiace s organizovaním medzinárodných obchodných a priemyselných výstav, intervaly medzi jednotlivými výstavami, rozsah záruk a výhod, ktoré je organizujúci štát povinný poskytnúť vystavovateľom z členských krajín. V dohode s vládami členských krajín určuje termíny týchto výstav. Členovia BIE nemôžu organizovať výstavy bez registrácie v BIE a takisto sa nemôžu bez predchádzajúcej konzultácie s orgánmi BIE zúčastňovať na výstavách, ktoré organizujú nečlenské štáty. Činnosť BIE sa financuje z členských príspevkov. 
Základnou prioritou SR v BIE je aktívne zapájanie slovenských subjektov do príprav a realizácie medzinárodných výstav organizovaných  členskými krajinami BIE.
Počas svojho členstva SR aktívne pôsobilo vo:
- Výbore pre Informácie a komunikáciu (r.1994-1997)
- Výbore pre rozpočet a administratívu (r.1998-1999)
- Výbore pre predpisy (r.2002-2005)
- Výbore pre informácie a komunikáciu (na 139. valnom zhromaždení 1.12.2005 zvolenie do výboru na obdobie 2006-2007 a na 142. valnom zhromaždení znovuzvolenie na obdobie 2008-2009).
SR je v BIE zastúpená prostredníctvom delegáta, ktorý sa zúčastňuje na práci výborov a presadzuje záujmy SR v rámci legislatívy, rozpočtovej agendy a komunikačnej prezentácie BIE.
Hlavným zameraním  delegáta SR v BIE je :
- plnenie úloh, vyplývajúcich z funkcie delegáta SR v Medzinárodnom úrade pre výstavníctvo, zúčastňovanie sa na zasadnutiach Výboru pre predpisy BIE a vyjadrovať sa  k dôležitým prerokovaným témam a otázkam;
- zúčastňovanie sa na zasadnutiach Valných zhromaždeniach BIE; 
- monitorovanie pozície členských krajín BIE v súvislosti s kandidatúrami jednotlivých krajín na zorganizovanie svetových výstav;
- príprava na voľby na ďalšie funkčné obdobie a lobbying v prospech znovuzvolenia SR do štruktúr BIE;
- účasť na všetkých pravidelných zasadnutiach, generálnych konferenciách,  a podujatiach organizovaných BIE.
Členstvo v BIE umožňuje Slovensku aktívne sa zúčastňovať na  pravidelných zasadnutiach BIE a spolupodieľať sa na príprave jednotlivých medzinárodných výstav, ktoré sú organizované členskými krajinami BIE, či už po stránke legislatívnej, rozpočtovej, informačnej, a tak využívať všetky výhody pre  aktívne zapájanie slovenských subjektov do príprav a realizácie takýchto podujatí z pohľadu propagácie svojich aktivít a súčasne využívať poskytované členské zľavy.
V období nasledujúcich piatich rokov bude v rámci BIE možnosť predloženia kandidatúry SR do dvoch výborov BIE, a to do Výboru pre rozpočet a do Výkonného výboru (v r. 2009 na dva roky s možnosťou znovuzvolenia na ďalšie dva roky). Na post prezidenta BIE bude možné kandidovať až v roku 2011, nakoľko nový prezident BIE bol zvolený na 142. Valnom zhromaždení BIE v novembri 2007.

Výška členského príspevku SR do BIE za rok 2007:	66.375,50 SKK (1.908,- EUR)

Medzinárodná organizácia pre kakao (ICCO)
ICCO má sídlo v Londýne a bola ustanovená Medzinárodnou kakaovou dohodou - International Cocoa Agreement (ICA) v r. 1972. Vo svoje existencii pokračovala uplatňovaním dohody z rokov 1975, 1980, 1986, 1993, 2001. SR sa stala členom Medzinárodnej kakaovej dohody z roku 1993 na základe uznesenia. vlády SR č. 901/1993 (listina o pristúpení SR k ICA bola uložená u dopozitara generálneho tajomníka OSN v New Yorku dňa 26.4.1994). Členom Medzinárodnej kakaovej dohody z roku 2001 sa stala na základe uznesenia vlády SR č. 89 zo dňa 30.1.2002.
Členstvo SR v ICCO je od roku 1993 súčasťou agendy obchodu a rozvoja, ktorú zastrešuje Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) a je vecne napojená na Organizáciu OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) v systéme OSN. Súčasne je potvrdením záujmu o udržateľný rozvoj v exportujúcich krajinách, ktoré sú odkázané na svoj vlastný rozvoj prostredníctvom využívania niekoľko málo komodít, osobitne však kakaa. Ide o jeden z nástrojov na zabezpečenie práva na rozvoj týchto krajín ako aj o dôležitú súčasť globálneho dialógu v rozvojovej agende svetového spoločenstva.
SR ako člen ICA 2001 prispieva k:
- posilňovaniu národných ekonomík produkujúcich kakao
- vyváženému vývoju svetovej kakaovej ekonomiky
- podpore transparentnosti v svetovej kakaovej ekonomike pomocou zbierania relevantných štatistík
- stabilizácii svetového trhu s kakaom s cieľom podporovať v spolupráci so súkromným sektorom spotrebu tak, aby bola zabezpečená rovnováha medzi ponukou a dopytom.
Medzinárodná Rada pre kakao je najvyšším orgánom ICCO, ktorá sa skladá zo všetkých členov organizácie. Ďalšími orgánmi sú Výkonný výbor, Výbor pre trh, Výbor pre propagáciu kakaa a Rada poradcov - konzultantov pre svetové kakaové hospodárstvo.
Kakao znamená kakaové bôby a kakaové produkty. Kakaové produkty predstavujú výrobky vyrábané výlučne z kakaových bôbov, ako napríklad kakaová pasta/likér, kakaové maslo, nesladený kakaový prášok, kakaový koláč a kakaová drť, ako aj akékoľvek iné výrobky obsahujúce kakao, ktoré stanoví Rada. Kakaový rok predstavuje dobu 12 mesiacov, od 1. októbra do 30 septembra vrátane.
Od 1. mája 2004 je SR členom EÚ a členstvo v ICCO má spolu s ďalšími 24 krajinami ako člen Európskeho spoločenstva a z uvedeného dôvodu neplatí členské príspevky (na rozdiel od ICA 1993, kedy platili všetky štáty EU príspevok do administratívneho rozpočtu podľa počtu hlasov; podľa ICA 2001 platí príspevok za všetky štáty EÚ Európske spoločenstvo).

5. Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) 
FAO so sídlom v Ríme patrí medzi najväčšie odborné organizácie systému OSN, v súčasnosti má 192 členských krajín.
Z medzinárodno-politického pohľadu sa z titulu svojho členstva SR zapája do spolupráce v rámci programov FAO zameraných na implementáciu Miléniových rozvojových cieľov OSN, najmä cieľa 1 – boj s hladom, podvýživou a chudobou... ako aj iných súvisiacich cieľov s poľnohospodárstvom, a tiež do implementácie záverov Svetového potravinového summitu a jeho hodnotiaceho zasadnutia a ďalších súvisiacich svetových summitov a konferencií k problematike ženy na vidieku, chudoby, klimatických zmien. Na uvedených summitoch sa aktívne podieľali odborníci z rezortu pôdohospodárstva SR aj so zabezpečením koordinácie za slovenskú stranu. Za dôležité napĺňanie priorít zahraničnej politiky SR možno považovať aj aktivity slovenských subjektov prostredníctvom Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť, ktoré umožňujú reálne zapojenie SR do globálnych procesov.
Spolupráca SR – FAO sa z odborného pohľadu v uplynulom období realizovala podľa Rámcového programu spolupráce SR s FAO (vypracovaného na MP SR, OZVaVEÚ) na roky 2006 a 2007 a možno ju z pohľadu efektivity členstva SR vo FAO hodnotiť nasledovne:
-	SR prostredníctvom FAO sa podieľala na riešení svetových problémov pôdohospodárstva, výživy, lesníctva, súvisiacich odvetví ako je drevárstvo, podsektory ľahkého priemyslu životného prostredia, sociálno-ekonomické aspekty rodov a života na vidieku vrátane podhorských oblastí, vo veterinárskom lekárstve, pri monitorovaní, prevencii a riešení prírodných a živelných katastrof postihujúcich krajiny. Spolupôsobenie členských krajín FAO, vrátane SR, vo všetkých uvedených oblastiach napomáhalo zabezpečeniu hlavného mandátu FAO – boj s hladom a podvýživou vo svete;
-	SR ako členská krajina v skupine regiónu Európy, strednej a východnej Európy a EÚ sa podieľala na hlavných technicko-ekonomických prioritách a zámeroch FAO, a to v rámci kapitol Všeobecná politika a riadenie, Technické a ekonomické programy, Spolupráca a partnerstvo, Program technickej spolupráce a podporné služby;
-	za veľmi významnú považujeme odborný gestor aktívnu účasť SR na koordinácii práce 27 členských krajín EÚ a ES najmä prostredníctvom Koordinačnej pracovnej skupiny pri Rade EÚ pre FAO a súvisiacich pracovných skupinách s Programom práce a rozpočtu GR na roky 2006 -2007 ako sú Pracovná skupina pre potravinovú pomoc, Pracovná skupina pre Codex Alimentarius, pracovné skupiny pre genetické zdroje, dezertifikáciu, fytosanitárne opatrenia, hlavných veterinárnych odborníkov, na ktorých práci sa podieľali a prispeli pripomienkami, názormi pri tvorbe záverečných pozícii členských krajín EÚ a ES aj slovenskí odborníci;
-	SR zabezpečila prácu a priamu účasť na všetkých nosných riadiacich, technických výboroch a komisiách, z ktorých najvýznamnejšie boli zasadnutia Rady FAO, Výkonnej rady Svetového potravinového programu (WFP), výborov a komisií pre koordináciu v poľnohospodárstve, svetovú potravinovú bezpečnosť, lesníctvo, komoditné problémy, genetické zdroje, výživu a poľnohospodárstvo, rybárstvo, fytosanitárne opatrenia. Bola zabezpečená účasť delegácie SR na najvýznamnejšom zasadnutí - 34. konferencii FAO (Rím, november 2007), ktorú viedol štátny tajomník MP SR;
-	bola zabezpečená práca a zastupovanie v Spoločných programoch FAO/ILO/UNECE v drevárskom výbore, sociálno-ekonomické a štatistické problémy v lesníctve; v Spoločnom programe FAO/WHO Codex Alimentarius – potravinové štandardy; v Spoločnom programe OSN/FAO Svetový potravinový program (WFP); v programoch krajinotvorby, pôdoznalectva, akvakultúry a podhorského poľnohospodárstva, lesníctva a súvisiacich podprogramoch;
-	za dané obdobie možno hodnotiť pozitívne užitočnosť FAO pre využitie poznatkov a ich implementáciu v národných podmienkach, s tým že dané aktivity vysokou mierou prispievajú aj k zapojeniu národných expertov do koordinácii členských krajín EÚ;
-	veľmi dôležité bolo zapojenie odborníkov SR počas hodnoteného obdobia do tvorby rôznych analytických a strategických správ (napr. hodnotiaca správa k svetovému potravinovému summitu, vízie EÚ pre FAO, v oblasti lesníctva, vo vzťahu k potravinovej bezpečnosti a energetickým zdrojom), pôsobenie SR v budúcnosti považuje odborný gestor za nenahraditeľné.
Záver: Spolupráca SR s FAO a význam organizácie z medzinárodno-politického a odborného hľadiska dosahuje vysokú mieru. Aktívne zapojenie SR a jej odborníkov do riešenia celosvetových odborných problémov hodnotí MP SR pozitívne.

Členstvo vo FAO vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) v SR za roky 2006 – 2007:
-	za dané obdobie odborné gestorstvo implementácia programu a rozpočtu GR FAO bola koordinovaná sekretariátom Výboru pre spoluprácu SR s FAO, ktorý pôsobí od svojho vzniku (1994) na MP SR, v súčasnosti na Odbore zahraničných vzťahov a vzťahov s EÚ;
-	v medzinárodno-politickej oblasti tento úsek spolupracuje s MZV SR a stálym predstaviteľom SR pre FAO/WFP na zastupiteľskom úrade SR v Ríme, aj v hodnotenom období tento typ odbornej spolupráce a spôsobu spolupráce bol štandardný, zodpovedajúci požiadavkám štatútu FAO, ako aj v rámci koordinácie spolupráce krajín EÚ a ES;
-	sekretariát Výboru pre spoluprácu SR s FAO zabezpečil spoluprácu s ústredím FAO pri vyhľadávaní, príprave námetov, realizácii, implementácii a hodnotení spolupráce v projektoch, v uplatňovaní expertov SR a tiež v technickej pomoci. Pri uplatňovaní expertov SR je základom Dohoda uzavretá medzi SR a FAO o výmene expertov v krajinách s transformujúcou sa ekonomikou. V rámci tejto dohody bolo uplatnené využívanie siedmych expertov SR v oblastiach vtáčej chrípky, lesníctva, potravinovej banky dát a vedecko-technických informácii pri obnove Agrostatu (svetovej štatistickej databázy pre poľnohospodárstvo);
-	SR sa zúčastňovala 7 projektov, ktoré mali charakter projektov technickej spolupráce podľa Memoránd zodpovednosti medzi FAO a SR, projektov spoluúčasti SR na riešení regionálnych problémov s cieľom zabrániť šíreniu choroby u kukurice, zákazkového projektu pre Agrostat v zmysle vykonávacích dohôd medzi SR a FAO s riešiteľom - Ústavom vedecko-technických informácii pre pôdohospodárstvo Nitra;
-	v danom období prebiehali konzultácie SR s FAO k príprave nových multilaterálnych projektov pre FAO v oblasti súkromného sektora lesníctva a etnickej skupiny rómov pre prístup k vzdelávaniu a pôde na vidieku, ktorých zahájenie riešenia je v štádiu konzultácie. FAO je zaradené Výborom OECD pre rozvojovú pomoc medzi organizácie poskytujúce rozvojovú pomoc a poslanie organizácie vyžaduje, aby členské krajiny z pozície rozvinutých krajín podporovali náročné riešenie boja proti hladu vo svete formou oficiálnej rozvojovej pomoci. Z tohto pohľadu je SR zatiaľ zaradená do skupiny transformujúcich sa krajín, ale ako členská krajina EÚ nemá nárok na financovanie národných projektov technickej pomoci z rozpočtu FAO;
-	SR má v súčasnosti administratívne uznané 51% zo svojho členského príspevku (povinného záväzku) na využitie na rozvojové projekty FAO. Okrem toho SR prispela oficiálnou rozvojovou pomocou (ODA) a inými aktivitami  do programu FAO vrátane dobrovoľného príspevku vlády SR pre Svetový potravinový program z kapitoly rozpočtu MZV SR. ODA pre FAO za rok 2006 predstavovala sumu 4.552.219,- SKK a za rok 2007 3.241.499,- SKK. ODA je poskytovaná prostredníctvom kapitoly rozpočtu MP SR a je zameraná najmä na zachovanie a rozvoj Strediska FAO pre databázu potravín krajín strednej a východnej Európy (CEECFOODS) pôsobiaceho na Výskumnom ústave potravinárskom Bratislava od roku 1997. Stredisko koordinuje 13 krajín strednej a východnej Európy. Podporuje budovanie kapacít národných databáz v transformujúcich sa a rozvojových krajinách (Bielorusko, Gruzínsko, Arménsko, Ukrajina, Macedónsko, Kazachstan) a je už napojené na databázovú sieť EÚ – EuroFir, projektu riešeného v rámci 6. rámcového programu vedecko-technickej spolupráce EÚ;
-	ďalšia časť rozvojovej pomoci bola zameraná na podporu účasti menej rozvinutých krajín na podujatiach FAO, organizovaných v SR na zaškolenie ich zástupcov v rokoch 2006 – 2007, a to na zasadnutí Európskej komisie FAO pre lesníctvo (Sielnica pri Zvolene, máj 2006), Prvých konzultácií členských krajín EÚ, kandidátskych krajín, predsedajúcej krajiny EÚ a Svetového potravinového programu (Nitra, január 2006) a 20. expertného stretnutia pracovnej skupiny FAO pre ženy a rodinu vo vidieckom rozvoji (Nitra, november/december 2007). Tieto oficiálne podujatia boli zabezpečované v koordinácii MP SR a organizačno-technicky a čiastočne odborne inštitúciami v rezorte pôdohospodárstva (Národné lesnícke centrum Zvolen, Agroinštitút Nitra). Boli príspevkom do programu FAO a súčasne aj oficiálnymi podujatiami, z ktorých podujatie v lesníctve je najvyššia kategória medzivládneho regionálneho podujatia a zúčastnili sa ho všetky zapojené európske štáty EÚ a ES a medzinárodné organizácie v lesníctve.
Záver: Mieru významu členstva SR vo FAO v nadväznosti na projekty, uplatnených expertov a technickú pomoc možno hodnotiť za vysokú. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať skutočnosť, že v prípade možnosti navýšenia prostriedkov v prospech technickej pomoci a tvorby samostatných medzivládnych rozvojových projektov v budúcnosti, najmä v oblasti lesníctva, databanky potravín, vedecko-technických informácii pre pôdohospodárstvo, kde SR má už odborné kapacity, by bola možnosť ešte širšieho využívania odborníkov pre potreby FAO v budúcnosti. Výsledky realizácie projektov a uplatnenie slovenských expertov hodnotí MP SR za primerané postaveniu SR (geografické zaradenie, príspevok) v organizácii.

Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov vo FAO:
-	SR prezentovala svoje výsledky účasťou na procesoch prípravy a aktívnym zapojením sa do najväčšieho a najvýznamnejšieho informačného a poznatkového zdroja pre poľnohospodárstvo - WAICENT - svetové stredisko pre poľnohospodárske informácie, ktoré sídli v ústredí FAO. Obdobne spolupracuje so svetovou sieťou o zložení potravín Infoods. Ďalej sú prezentované výsledky SR zapojením sa do prípravy strategických prehľadov FAO, OECD – Potravinový výhľad v rokoch 2005 – 2014 a vypracovaním vstupov do svetových prehľadov o stave výživy a poľnohospodárstva, o lesníctve, rybárstve (SOFA, SOFI, SOFO) v rokoch 2006-2007;
-	slovenskí experti spolupracovali a prezentovali svoje stanoviská v sérii významných dokumentov – v oblasti lesníctva bola zabezpečená práca v úzkom tíme špecialistov pre svetové prehľady v lesníctve a tiež na výhľadovej správe o Vízii poľnohospodárstva vo svete do roku 2050;
-	za významné možno považovať účasť slovenských expertov na reformnom procese FAO a spracovaní národných vstupov pre Nezávislé externé hodnotenie FAO (vypracované na MP SR);
-	výsledky vedy a výskumu sú prezentované cez sieť CGIAR – Svetové centrum poľnohospodárskeho výskumu, ktoré koordinuje FAO, tiež národnými správami o genetických zdrojoch rastlín a v roku 2006 prezentovanou správou o genetických zdrojoch živočíchov využívaných najmä pre hospodárske účely;
-	slovenskí odborníci sa zúčastnili aj iniciačných procesov EÚ pre reformný proces FAO, vrátane práce na prípravnom seminári (Berlín, október 2006), na príprave akčného plánu, pričom práca pokračuje na príprave Vízie EÚ pre FAO, kde sa prezentujú záujmy SR v prospech úpravy programu a rozpočtu FAO;
-	v oblasti vedy a výskumu považuje odborný gestor za významné zapojenie SR do viacročného programu genetických zdrojov a vypracovania celosvetovej správy a čiastkovej správy, do spoločných programov FAO tvorby regionálnych zámerov a stratégii v lesníctve, tvorby celosvetových noriem potravín prostredníctvom Codex Alimentarius, účasť na spoločnom programe EMPRES – šírenie nákaz hospodárskych zvierat a zabránenie ich prenikaniu cez hranice štátov a v Komisii pre fytosanitárne opatrenia stanovujúcej programy ochrany rastlín a certifikácie. Do všetkých spomínaných oblastí sa slovenskí predstavitelia aktívne zapojili. V roku 2007 bol ukončený prístupový proces SR k Medzinárodnému dohovoru na ochranu rastlín, ktorého depozitárom je generálny riaditeľ FAO;
-	postoj SR k programu FAO a prezentácia výsledkov vedy a výskumu SR bola realizovaná prostredníctvom práce vo vrcholovom orgáne FAO – Rade FAO a tiež prostredníctvom účasti na 25. regionálnej konferencii FAO, na plenárnom zasadnutí a vystúpení na 34. konferencii FAO, na zasadnutí na vysokej úrovni k energetickým zdrojom v lesníctve počas tejto konferencie, zasadnutí na vysokej úrovni k vtáčej chrípke v rokoch 2006-2007. Stanoviská SR boli zapracované prostredníctvom práce na koordinačnej skupine krajín EÚ do spoločných vystúpení, návrhov a stratégii 27 členských krajín EÚ, kde SR mala aktívne zastupovanie na všetkých zasadnutiach v Bruseli a Ríme;
-	k pozitívnej prezentácii SR vo FAO v rovine výsledkov vedy a výskumu, hospodárskych výsledkov ako aj podpory iných spoločenských oblastí (napr. kultúry a cestovného ruchu) prispieva prevádzka Slovenského strediska v ústredí FAO v Ríme (zriadeného v roku 2001, ktorého činnosť bola prehodnotená podľa zmluvných dohôd v rokoch 2006/2007);
-	k prezentácii SR prispeli aj stykové kontakty na vysokej úrovni – prijatie vedúceho delegácie a členov delegácie generálnym riaditeľom FAO počas 25. regionálnej konferencie a 34. konferencie FAO a tiež prijatia a diskusie na úrovni zástupcu výkonnej riaditeľky Svetového potravinového programu, priame kontakty a konzultácie s vedúcimi organizácií sídliacich v Ríme.
Záver: Z pohľadu kritéria možností prezentácie SR v oblasti vedy a výskumu možno spoluprácu s FAO hodnotiť ako veľmi významnú, dosahujúcu vysoký stupeň intenzity a s pravdepodobnosťou jej zachovania v závislosti od výsledkov implementácie Nezávislého externého hodnotenia FAO počas pripravovaného osobitného zasadnutia konferencie (november 2008) a stupňa rozpracovania aktivít SR v dvojročnom Programe práce a rozpočtu generálneho riaditeľa FAO na roky 2008 – 2009. Prezentácia SR v daných oblastiach je primeraná súčasným možnostiam SR a náplni programu FAO.

Participácia firiem a organizácii SR na agende FAO
-	do programu FAO v rokoch 2006-2007 bolo za SR pravidelne zapojených cca 40 organizácii, príležitostne sa zapájalo ďalších 20 inštitúcii. Program bol podporený názormi konzultantov, odborníkov pre rôzne informačné a strategické siete, tvorbu systémov skorého varovania, národných vstupov do štatistických a informačných databáz ako aj pre šírenie významnej odbornej literatúry vydávanej vo FAO (pracuje 7 národných stredísk v SR – z toho 6 vo vedecko-výskumnej základni rezortu pôdohospodárstva a Štatistický úrad SR);
-	pre šírenie informácií a publikácií na verejnosti je v SR zriadená depozitná knižnica FAO na ÚVTIPe Nitra;
-	na projektoch sa zúčastňovali vzdelávacie inštitúcie, 7 univerzít SR, agentúry životného prostredia a vidieka verejného sektora, akademické pracoviská SAV a SAPV, kontrolné inštitúcie veterinárnej a potravinovej správy, ÚKSUP, profesijné zväzy a komory v poľnohospodárstve, potravinárstve, obchode (prostredníctvom nich sa uskutočnila spolupráca s verejným sektorom);
-	pre národné kapacity firiem bol Ministerstvom pôdohospodárstva SR v roku 2006 zorganizovaný samostatný seminár v spolupráci so spoločným programom OSN/FAO o možnostiach zapojenia súkromného sektora do obchodovania v obstarávateľskom systéme OSN a osobitne prostredníctvom Svetového potravinového programu;
-	v rámci agendy FAO sa spolupracuje aj s mimovládnym sektorom SR, pre ktorý bol tiež zorganizovaný seminár o spolupráci s WFP v minulom roku;
-	vo všetkých špecifických oblastiach zmluvnej základne FAO je spolupráca gestorského rezortu MP SR orientovaná aj na rezorty ústrednej štátnej správy a to MZV SR, MZ SR, MPSVR SR, MV SR, MŠ SR a MH SR ako aj k ním kompetenčne priliehajúcim ústavom a strediskám.
Záver: MP SR hodnotí účasť firiem, organizácií a odborníkov na agende FAO kladne, mieru ich zapojenia ako stredne veľkú - rezervy vidí v oblasti ľudsko-právnej, v úsekoch týkajúcich sa účasti ľahkého priemyslu, otvorený problém je účasť slovenských firiem na bilaterálnych dodávkach komodít pre potravinovú a nepotravinovú pomoc prostredníctvom obstarávateľského systému OSN.

Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte FAO
-	SR mala v rokoch 2006-2007 zastúpenie v nasledovných častiach aparátu FAO: subregionálny úrad pre strednú a východnú Európu v Budapešti, Regionálny úrad v Ríme a od júna 2007 Regionálny úrad pre Európu a strednú Áziu v Budapešti, ústredie FAO Rím. V roku 2006 celkovo 4 odborné miesta a 1 administratívne miesto;
-	obsadenie v aparáte FAO sa riadi geografickým rozdelením miest vo FAO (schválené 33. konferenciou FAO, november 2005), podľa ktorého môže SR obsadiť 3 – 6 miest odborných pozícii. SR mala v rokoch 2006-2007 obsadenie vo vrcholovom riadiacom aparáte FAO a to predstaviteľku FAO pre strednú a východnú Európu (p. Mária Kadlečíková); od októbra 2007 zastáva pani M. Kadlečíková najvyššiu funkciu na poste predstaviteľky FAO pre Európu a strednú Áziu (menovanie generálnym riaditeľom FAO s podporou vlády SR vyjadrenou ministrom zahraničných vecí SR);
-	SR mala v aparáte obsadené ďalšie 3 odborné posty (jeden je post vedúcej oddelenia v ústredí FAO);
-	v rámci zákazkového projektu aktualizácie Agrostatu sa vystriedali na pracovných stážach traja odborníci zo SR (do vekovej hranice 35 rokov);
-	na vysoko aktuálnu odbornú stáž pre problematiku vtáčej chrípky bol prijatý slovenský odborník v roku 2006 na subregionálnom úrade FAO pre SVE;
-	uplatnenie mladých odborníkov najmä vo Svetovom potravinovom programe (WFP) súvisí s možnosťou krajiny poskytnúť finančnú podporu (resp. uzavrieť dohodu s organizáciou s plnou finančnou podporou pre vyškolenie pracovníka pre obstarávateľský systém OSN) - MP SR otázku konzultovalo s MZV SR aj v rámci tvorby zákona o oficiálnej rozvojovej pomoci, keďže MP SR sa javí potrebné podporiť a vyškoliť mladých odborných pracovníkov zo SR najmä v problematike humanitárnej/potravinovej pomoci.
Záver: Obsadenie v aparáte FAO hodnotí MP SR kladne, nakoľko slovenský predstaviteľ zastáva významný riadiaci post. Uplatnenie pracovníkov (najmä mladých) dosahuje stredne veľkú mieru a závisí aj od aktivít a finančnej podpory vysielajúcej krajiny. Možno konštatovať, že odborné stáže slovenských zástupcov sa uskutočnili aj na aktuálnu problematiku a poskytli pomoc pre konkrétne situácie, ktoré riešilo FAO v roku 2006, nakoľko v ústredí FAO bolo v októbri 2006 zriadené celosvetové centrum pre vtáčiu chrípku.

Rezervy v zapojení SR do práce FAO
-	v oblasti spoločného programu FAO/WHO Codex Alimentarius sú rezervy v zapojení odborníkov do kódexových výborov, ktoré sa konajú mimo Európy a tiež do medzinárodných svetových konferencií. Odborne sú tieto výbory veľmi dôležité, ide o označovanie, certifikáciu potravín (čerstvé ovocie a zelenina, mlieko....), ktoré neboli obsadzované z dôvodu finančnej náročnosti, ale sú neoddeliteľnou prácou v tejto problematike v EÚ a vo FAO;
-	v budúcnosti sa vyžaduje aj väčšia pozornosť pri mobilizácii zapojenia SR a zvýšenia príspevku na potravinovú pomoc a tým preukázanie záujmu a medzinárodnej solidarity pre pomoc hladujúcim vo svete;
-	MP SR považuje za účelné vychovávať mladých odborníkov v problematike FAO a systému OSN a vytvoriť model spolupráce so širšou skupinou mladých odborníkov aj v súvislosti s prípravou predsedníctva SR v EÚ a pokračovaní odbornej práce.
Záver: Odborný gestor rezervy hodnotí ako minimálne, vznikajúce z objektívnych dôvodov.

Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch FAO
-	SR v rokoch 2006 -2007 pôsobila vo všetkých technických otvorených výboroch, ako pozorovateľ pracovala v Rade FAO a zabezpečovala účasť vo všetkých  komisiách (fytosanitárne opatrenia, genetické zdroje), v regionálnych komisiách (slintačka, krívačka, lesníctvo, poľnohospodárstvo), v regionálnych pracovných skupinách v pozícii riadneho člena a bola zabezpečená účasť na 33. a 34. konferencii FAO a tiež na regionálnej konferencii;
-	v otvorených výboroch (2 funkčné obdobia pozícia člena finančného výboru 1996-2001, v dôchodkovom výbore 2003-2006, vo výkonnej rade WFP 2001-2006, v predsedníctve výkonnej rady WFP 2003-2005 a 2003-2005 posty predsedníctva subregionálnej skupiny pre SVE, regionálnej skupiny pre Európu, skupiny krajín OECD) a v Rade FAO v pozícii člena Rady FAO (1993-1995) už pôsobila, SR zastávala post podpredsedu 28. konferencie FAO (1995). V roku 2007 boli uskutočnené úvodné rokovania v koordinačnej skupine Rady EÚ o podpore a horizonte kandidatúry SR do Rady FAO. V rámci COORD FAO a COREPERu v Ríme bolo odporučené, aby SR navrhla kandidatúru po roku 2011 orientujúc sa na čas svojho predsedníctva v EÚ;
-	SR v roku 2005-2007 zastávala funkciu predsedajúceho Európskej lesníckej komisie a v 2006-2008 podpredsedajúceho Európskej lesníckej komisie, podpredsednícku pozíciu Spoločnej pracovnej skupiny FAO/EHK OSN pre lesnícku ekonomiku a štatistiku 2004-2006, ako aj iné posty v spoločných programoch a pracovných skupinách;
-	obdobne je treba zvážiť možnosť rokovať v rokoch 2009/2010 o kandidatúre do Výkonnej rady Svetového potravinového programu WFP cez Hospodársku a sociálnu radu OSN (ECOSOC). Úspešnosť kandidatúry záleží od výsledkov rokovaní aj s inými členskými krajinami EÚ a ES a vyžaduje zvýšenie aktivít pre potravinovú pomoc vrátane prehodnotenia dobrovoľného príspevku vlády SR.

Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch
-	v roku 2007 bola SR zvolená do Návrhovej komisie celosvetového Výboru pre komoditné problémy (Rím, apríl 2007) po úspešných rokovaniach v rámci COORD FAO, COREPER a Európskej regionálnej skupiny;
-	do budúcnosti v pozícii člena Riadiaceho výboru Ministerských konferencií o ochrane lesov v Európe a kandidáta na usporiadanie 8. MCPFE v horizonte rokov 2019/2020 sa navrhuje uchádzať sa o podpredsednícke posty Európskej lesníckej komisie, Výboru pre lesníctvo, v návrhovej komisii, v drevárskom výbore EHK OSN/FAO na zasadnutiach v rokoch 2009 / 2011 / 2013 / 2015;
-	odporúča sa uchádzať o členstvo v návrhovej komisii pre prípravu záverečnej správy Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť (2009/2011) podľa výsledkov rokovaní  v rámci COORD FAO, COREPER, Regionálnej skupiny pre Európu a členských krajín EÚ a ES.

Vyhodnotenie efektivity využitia poskytnutých finančných zdrojov v roku 2007 pre SR z Programu práce a rozpočtu generálneho riaditeľa FAO na roky 2006-2007 a vo väzbe na ODA poskytnutú Slovenskou republikou pre FAO a spoločné programy (orientačná informácia):

Poradové číslo	Názov aktivity	Rok 2006
(v tis. USD/Sk)	
1.	Projekt európska lesnícka komisia podľa memoranda zodpovednosti medzi FAO a SR	60/1600	
2.	Vykonávacia dohoda medzi FAO a SR (ÚVTIP) – zákazkový projekt pre aktualizáciu Agrostatu	20/534	
3.	Projekt 1. konzultácie členských štátov EÚ, kandidátskych krajín, Rakúska, WFP a SR podľa listu dohody 	12/320	
4.	Projekt škodca kukurice v Európe  a workshop v MR – záverečná fáza podľa dohody FAO, Taliansko a zúčastnených krajín strednej Európy	2,5/67	
5.	Príspevok FAO na podporu informačných systémov, dodávku publikácii, činnosti depozitnej knižnice FAO a konzultácie pre Štatistický úrad SR a ďalšie inštitúcie	20/534	
6.	Ďalšie aktivity – podpora účasti expertov SR na workshopoch, konzultáciách, iniciačných programoch, programoch FAO, Agrofilm 2006 a účasť expertov FAO na podujatiach v SR, podpora stáží expertov v úradovniach FAO	45/1202	
Spolu	Poskytnuté prostriedky v prospech aktivít SR pri zapojení do medzinárodnej spolupráce z Programu a rozpočtu FAO (orientačný údaj)	

159,5/4257	

	Je potrebné poznamenať, že SR v roku 2006 pôsobila v Programe práce a rozpočtu generálneho riaditeľa FAO v pozícii krajiny čiastočne prijímajúcej pomoc a zároveň krajiny poskytujúcej rozvojovú pomoc z dôvodu jej začlenenia do skupiny krajín s ekonomikou v prechodnom období a súčasne skupiny krajín EÚ a ES. SR v rámci spolupráce s FAO vrátane, spoločných programov, poskytla ODA vo výške 3.241.499,- SKK (121.395,- USD) +  humanitárna potravinová pomoc cez spoločné programy FAO, WFP (15.000,- USD a 26.300,- EUR) spolu 4.552.219,- SKK. Na rok 2006 bol uhradený členský príspevok SR pre FAO 91 925,86 EUR a 91 796,12 USD ako povinný záväzok SR, z čoho 51% príspevku SR bolo zahrnutých do rozvojovej pomoci (kurz NBS 1 USD/26,702Sk ku dňu 22. 1. 2007).
Vyhodnotenie efektivity využitia poskytnutých finančných zdrojov v roku 2007 pre SR z Programu práce a rozpočtu generálneho riaditeľa FAO na roky 2006-2007 a vo väzbe na ODA poskytnutú Slovenskou republikou pre FAO a spoločné programy (orientačná informácia):

Poradové číslo	Názov aktivity 	Rok 2007
(v tis. USD/SKK)	
1.	Projekt 20. expertné stretnutie pracovnej skupiny FAO pre ženy a rodinu vo vidieckom rozvoji podľa listu dohody medzi FAO a SR	7,5/168	
2.	Projekt škodca kukurice v Európe – technická pomoc - záverečná fáza podľa dohody FAO, Talianska a zúčastnených krajín strednej Európy (medzivládny rozvojový projekt)	2,5/56	
3.	Príspevok FAO na podporu informačných systémov, dodávku publikácii, činnosti depozitnej knižnice FAO (ÚVTIP) a konzultácie pre Štatistický úrad SR a ďalšie inštitúcie	20/448	
4.	Ďalšie aktivity – podpora účasti expertov SR na seminároch, konzultáciách, školeniach vrátane zvereneckého fondu FAO/WHO pre Codex Alimentarius, iniciačných programoch, programoch FAO, Agrofilm 2007 a účasť expertov FAO na podujatiach v SR, podpora stáží expertov v úradovniach FAO	48/1077	
Spolu	Poskytnuté prostriedky v prospech aktivít SR pri zapojení do medzinárodnej spolupráce z Programu a rozpočtu FAO (orientačný údaj)	

78/1749		

Oficiálna rozvojová pomoc SR (ODA) pre FAO
	SR je v pozícii krajiny čiastočne prijímajúcej a zároveň poskytujúcej rozvojovú pomoc. Pôsobila v regionálnej skupine Európy a od 2. polovice 2007 v regionálnej skupine Európy a strednej Ázie a zároveň v skupine krajín EÚ a ES. Z dôvodu svojho postavenia SR nemá nárok na financovanie národných projektov v rámci Programu technickej spolupráce FAO. Vzhľadom na to, že v dvojročnom období programu FAO zostala SR začlenená aj do skupiny krajín s ekonomikou v prechodnom období, mala nárok získať príspevok na dobiehajúce projekty v medzivládnych programoch financovaných ako rozvojová pomoc zo zdrojov vlád iných členských krajín a FAO. Z programu FAO má nárok získať podporu na hostiteľské pozície, ktoré boli vyrokované v koordinácii skupiny krajín EÚ a ES podľa vzájomných zmluvných dokumentov. Podľa uvedeného medzinárodno-politického a geografického zaradenia SR je jej výraznou úlohou už od roku 2005 usilovať sa o prechod medzi krajiny poskytujúce rozvojovú pomoc, čo je moment tiež prispievajúci k efektivite finančného využitia členského príspevku SR pre FAO.
Z každoročného členského príspevku SR do FAO je 51% zahrnutých na financovanie projektov rozvojovej pomoci v Programe FAO. Táto položka sa vykazuje tiež v oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) SR. Preto finančné prispievanie SR do rozpočtu FAO možno považovať za vysoko efektívne zhodnocovanie poskytnutého členského príspevku v prospech mandátu FAO a účasti SR na medzinárodnej solidarite v boji proti hladu a podvýžive vo svete. Členský príspevok SR do FAO v roku 2007 predstavoval 0,052% celkového rozpočtu FAO a bol schválený na 33. konferencii FAO podľa stupnice platnej v OSN, v porovnaní s inými členskými krajinami FAO nie je vysoký.
SR ďalej poskytla v rámci ODA 15.000,- USD (382.785,- SKK) pre spoločný program OSN/FAO Svetový potravinový program (WFP) ako dobrovoľný príspevok vlády SR na rok 2007 z kapitoly rozpočtu MZV SR. V rámci pochodu proti hladu v SR 13. mája 2007 v Bratislave boli pre WFP poskytnuté zdroje z dobrovoľnej zbierky vo výške 126.000,- SKK na potravinovú pomoc pre africké deti.
Prevádzkovanie slovenského strediska v ústredí FAO v Ríme podľa memoranda a vykonávacej dohody 2001 (potvrdenej v roku 2007) a doplňovanie inventára je tiež rozvojovou pomocou pre FAO a zviditeľňuje SR na medzinárodnej scéne. 
Z členského príspevku SR do FAO z rozpočtovej kapitoly MP SR Slovenská republika efektívne využila 51% prostriedkov v prospech rozvojovej pomoci (2.902.559,11 SKK) a získala zo spoločného programu a rozpočtu GR FAO na základe zmluvne ustanovených aktivít čiastku 1.749.000,- SKK v prospech odbornej spolupráce.

Výška členského príspevku SR do FAO za rok 2007:
5.691.292,40 SKK (91.925,86 EUR + 91.796,12 USD)

Dohovor OSN pre boj proti dezertifikácii (UNCCD)
Dohovor UNCCD je tretím najväčším dohovorom spomedzi Rio dohovorov pre životné prostredie a SR je zmluvnou stranou od 7. januára 2002. Medzinárodný sekretariát pôsobí v Bonne.
Spoluprácu SR za rok 2006-2007 z hľadiska odborných a medzinárodno-politických vzťahov možno hodnotiť nasledovne:
-	SR sa prostredníctvom prílohy V. dohovoru zameranej na problémy degradácie pôdy a zachovanie krajiny v strednej a východnej Európe podieľa na celosvetovej výmene odborných poznatkov, výsledkov vedecko-technických prác a svojimi príspevkami sa zúčastňuje prípravy strategických zámerov vrátane mobilizácie záujmu verejnosti o podporu a pochopenie danej problematiky. V SR bola implementácia dohovoru spracovaná do návrhu Akčného programu pre dohovor a uskutočnila sa aj celospoločenská odborná diskusia k tomuto návrhu;
-	priame odborné zastupovanie SR na 8. konferencii zmluvných strán Dohovoru (COP8) v Madride, septembri 2007 a na Výbore pre implementáciu Dohovoru (CRIC5) v Buenos Aires, apríl 2007 vrátane sekretariátom dohovoru požiadaného vystúpenia na plenárnom zasadnutí COP8 z pozície vedeckého výboru k problematike informatika v pôdoznalectve, ktoré je účelné pre odbornú prezentáciu SR a tiež má analyticko-strategický význam. Je základom pre získavanie a využívanie odborných poznatkov a ich implementáciu v národných aj medzinárodných podmienkach;
-	z medzinárodno-politického pohľadu prístupom SR k predmetnému Dohovoru a aktívnou účasťou na jeho činnosti sú zabezpečené záväzky, ktoré prijala SR na celosvetovej konferencii o životnom prostredí v Rio de Janeiro 1992 a tiež ďalších súvisiacich podujatí regionálneho a globálneho charakteru;
-	dohovor patril medzi dohovory povinne prístupné pre nové členské štáty EÚ a špeciálna pozornosť sa venuje výkonu jednotlivých zmluvných strán v koordinácii postojov a návrhov pre prácu v dohovore prostredníctvom Pracovnej skupiny pre medzinárodné otázky životného prostredia pri Rade EÚ – v skupine expertov pre dezertifikáciu, kde sa SR aktívne zúčastňovala činnosti v hodnotenom období.
Záver: odbornú a medzinárodno-politickú relevantnosť členstva hodnotí MP SR kladne, zapojenie SR dosahuje vysokú odbornú mieru a využiteľnosť pre strategické, vedecko-technické zázemie pôdohospodárstva v SR.
Členstvo v Dohovore UNCCD vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) za roky 2006 – 2007 možno charakterizovať nasledovne:
-	prostredníctvom ustanovených národných štruktúr, a to národného sekretariátu na MP SR OZVaVEÚ, národného kontaktného bodu k Dohovoru na Výskumnom ústave pôdoznalectva a ochrany pôdy Bratislava (VÚPOP) a činnosti medzirezortného poradného výboru (v koordinácii MP SR, členovia MŽP SR, MZV SR, MŠ SR a navrhovaný pozorovateľ MVRR SR) sa realizovali nasledovné práce, projekty, projektové iniciatívy a správy: návrh Akčného programu pre dohovor a predložená informácia o pôsobení SR  a zámeroch pre implementáciu dohovoru vypracovaná v 2. fáze, ku ktorej bola uskutočnená celospoločenská diskusia v SR v roku 2007 (predložená medzinárodnému sekretariátu). Príprava projektu pre pracovnú konzultáciu a stáž na VÚPOP pre odborníkov menej rozvinutých krajín pre uplatnenie výsledkov z medzinárodného projektu vlády SR a UNDP pre zvýšenie kapacít v Rio dohovoroch v podmienkach SR s cieľom prispieť k rozvoju kapacít aj v pozvaných krajinách. (tento cieľ je zabudovaný do subprogramu oficiálnej rozvojovej pomoci MP SR);
-	z pohľadu pôsobenia v dohovore SR zabezpečila aktívnu účasť na organizácii a priebehu 14. zasadnutia pracovnej skupiny na ochranu pôdy za účasti zmluvných strán dohovoru v rámci spoločenstva podunajských štátov v St. Pöltene v 2007. Z dôvodu, že SR je v dohovore v pozícii krajiny čiastočne prijímajúcej a poskytujúcej pomoc nie je relevantné získavať finančnú podporu na vyššie uvedené projekty, ale očakáva sa z pozície záväzku zmluvnej strany, že bude iniciátorom a poskytovateľom oficiálnej rozvojovej – technickej pomoci a bude sa zúčastňovať šírenia informácii, poznatkovej bázy a povedomia v medzinárodných zoskupeniach a tiež na národnej úrovni.
Záver: výsledky z uplatnenia poznatkovej základne národných expertov zo súčasných a strategických pohľadov možno hodnotiť kladne, sú primerané doterajšej úrovni spolupráce.
Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov v Dohovore UNCCD
-	SR prezentovala svoje ekonomické a vedecko-výskumné výsledky v Prvej hodnotiacej správe o činnosti dohovoru počas piatich rokov, ktorá bola prijatá Sekretariátom a zverejnená na jeho webovej stránke;
-	odborné výsledky vedy a výskumu a poznatky z realizačných výstupov z oblasti informatiky pôdoznalectva boli prezentované na 8. konferencii zmluvných strán, na zasadnutiach výboru pre vedu a techniku, v rámci implementačnej konferencie CRIC5;
-	boli prezentované výsledky národného programu na pôde sekretariátu Dohovoru k medzinárodnému roku OSN boja proti suchu a degradácii pôdy a krajiny v roku 2006. V tohto roka SR uskutočnila národný seminár k degradácii krajiny a pôdy pod záštitou ministra pôdohospodárstva SR. Nadväzne na záväzky SR k dohovoru boli prezentované výsledky zo zriadenej pôdnej služby pôsobiacej na VÚPOP Bratislava (od roku 2005);
-	v priamych kontaktoch s regionálnym kontaktným bodom pre Európu na Sekretariáte dohovoru boli poskytnuté informácie z oblasti vedy a výskumu v pôdoznalectve počas rokov 2006-2007.
Záver: odovzdávanie výsledkov práce expertov SR v dohovore hodnotí MP SR kladne, miera možnosti pôsobenia v UNCCD je vysoká.
Participácia firiem a organizácii SR na agende Dohovoru UNCCD
-	na výkone v dohovore v rokoch 2006-2007 boli zapojené ústredné orgány štátnej správy: MŠ SR, MŽP SR, MZV SR; 
-	v pozícii členov a konzultantov pôsobili odborníci z univerzít, vedecko-výskumnej základne v oblasti pôdoznalectva, lesníctva, životného prostredia;
-	pre verejnosť boli šírené výzvy, odborné letáky a správy prostredníctvom knižníc a pracovísk vedecko-technických a vzdelávacích inštitúcii, masmédiami a tiež na relevantných univerzitách, uskutočnili sa semináre pri príležitosti Dňa dezertifikácie (každoročne 17. jún);
Záver: účasť organizácii a inštitúcii SR na agende dohovoru možno hodnotiť kladne, rezervy sa javia pri ovplyvnení verejnej mienky v problematike Dohovoru.
Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte dohovoru
-	SR v rokoch 2006-2007 nemala zastúpenie v medzinárodnom sekretariáte dohovoru, prostredníctvom SPU Nitra na návrh medzirezortnej pracovnej skupiny sa uskutočnila anketa o záujme študentov na projekte stáže na sekretariáte, resp. vo vybranej zmluvnej strane dohovoru v priebehu roka 2007, pokračovanie prác sa plánuje v roku 2008 (pozn.: SR by mala stáž mladého odborníka finančne podporovať podľa kritérií v programe pre stáže v rámci Rio dohovorov).
Rezervy v zapojení SR do práce v dohovore
-	rezervy sa prejavili aj v hodnotenom období v poskytovaní oficiálnej rozvojovej pomoci, kde SR má už v súčasnosti vytvorené odborné kapacity ale neboli vytvorené podmienky na ich pokrytie národnými finančnými zdrojmi, čo neumožňuje rozšíriť národné poznatky do rozvojových krajín.
Záver: rezervy hodnotíme ako stredne veľké, nezávisia od odborného pôsobenia ale vznikajú z objektívnych dôvodov.
Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch Dohovoru UNCCD
-	v predsedníctve výboru pre vedu a techniku pracoval v roku 2006 národný kontaktný bod prof. P. Bielek;
-	v rokoch 2008/2009 sa navrhuje kandidovať do rady expertov v rámci vytvárajúcej sa skupiny vedúcich inštitúcii pre dohovor.
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch
-	MP SR bude zvažovať rokovania pre horizont rokov 2012-2014 pre podpredsedníctvo implementačného výboru plenárneho zasadnutia (prípadne v období predsedníctva SR v EÚ).

Výška členského príspevku SR do UNCCD za rok 2007:
111.915,97 SKK. (4.208,- USD)

Medzinárodná únia na ochranu nových odrôd rastlín (UPOV)
	UPOV so sídlom v Ženeve celosvetovo pôsobiaca v zabezpečovaní a koordinácii právnej ochrany nových odrôd rastlín na základe Dohovoru UPOV je významnou odbornou medzinárodnou organizáciou s celkovým počtom 65 členských štátov.
Z medzinárodno-politického pohľadu:
-	SR zabezpečuje spoluprácu najmä z odborného pohľadu v danej organizácii. Sú tu nadväznosti na medzinárodné porozumenie a výsledky summitu k trvalo udržateľnému rozvoju.
Z odborného pohľadu:
-	SR sa zúčastňovala spolupráce s UPOV najmä na odbornej a vedecko-technickej báze 
v roku 2006 a 2007;
-	odborná práca za SR bola zabezpečená prostredníctvom riadiacich orgánov UPOV Rady 
a Poradného výboru, Technického výboru, Administratívneho a Právneho výboru 
s priamou účasťou na ich zasadnutiach;
-	v Dohovore UPOV pracuje SR v pozícii pozorovateľa a je rozpracovaný prístupový proces SR a tým aktualizácia nášho pôsobenia v Dohovore UPOV;
-	odborná práca sa ďalej sústreďovala na informačnú výmenu ako aj priamu účasť 
na vybraných zasadnutiach technických pracovných skupín, ktoré pôsobili v predmetnom období v problematike pre poľné plodiny, ovocné plodiny, zeleniny, okrasné rastliny 
a lesné dreviny, pre automatizáciu a počítačové programy a biochemické a molekulárne techniky;
-	v rámci pracovných skupín sme vymenili poznatky s členskými krajinami UPOV 
aj prostredníctvom ad hoc podskupín, ktoré sa špecializovali na určité plodiny a problémy.
Záver: Spolupráca SR s UPOV má kľúčový význam najmä z odborného hľadiska pre právnu ochranu nových odrôd rastlín v národných podmienkach s nadväznosťou na celosvetové podmienky, z technických a právnych pohľadov, súvisiace s existenciou a začleňovaním nových odrôd rastlín v trvalo udržateľnom rozvoji spoločnosti možno považovať spoluprácu za potrebnú.

Členstvo v UPOV vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) 
SR za roky 2006 - 2007
-	za dané obdobie v odbornom gestorstve MP SR vo výkone Ústredného, kontrolného 
a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho, Bratislava (ÚKSÚP) sa spolupráca orientovala najmä na technickú pomoc a uplatňovanie expertov v práci riadiacich a technicko-administratívno-právnych orgánov UPOV;
-	ÚKSÚP využíva výsledky práce v rámci UPOV a v nich vytvorené metodické pokyny 
na vykonávanie skúšok odlišnosti, stálosti pre rôzne rastlinné druhy;
-	do UPOV boli zabezpečované národné vstupy, ktoré sa využívajú v prospech štátneho dozoru a kontroly v oblasti rastlinných druhov sa využívajú odborné a informačné materiály z UPOV a takisto v spolupráci s členskými krajinami UPOV vytváraná databáza kódov pre viac ako 15 tis. rastlinných druhov ako aj vzájomné kontakty medzi členskými krajinami na skúšobné inštitúcie;
-	SR za najzávažnejšiu technickú pomoc považovala aj v hodnotenom období možnosť účasti zmluvných strán Dohovoru UPOV čiastočne aj pozorovateľských krajín 
pri vytváraní a posudzovaní legislatívy v oblasti rastlinných druhov medzi ČK UPOV;
-	v rámci činnosti UPOV SR prostredníctvom ÚKSÚP uzavrela bilaterálne zmluvy 
na skúšanie určitých rastlinných druhov s ČR, DK, MR, PR a Európskym odrodovým úradom;
-	v rámci činnosti ad hoc pracovných skupín SR pracuje v pozícii vedúcej expertnej krajiny pri príprave metodického pokynu pre vykonávanie skúšok kruhových testov DUS 
pre Rakytník rešetliakovitý.
Záver: Pri hodnotení pôsobenia SR v UPOV za uplynulé obdobie nie je možné vyčísliť priamu finančnú návratnosť z dôvodu, že v organizácií sa netvoria samostatné technické projekty a v daných dvoch rokoch nebola ani uplatnená hostiteľská pozícia SR na zasadnutiach technických pracovných skupín. Technickú pomoc a využívanie expertov možno v danom období hodnotiť za vysokú. Za primeranú postaveniu SR 
v organizácii možno považovať aj uplatňovanie expertov v rámci programu organizácie.
Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov v UPOV
-	odborníci zo SR prezentovali svoje výsledky v oblasti skúšobníctva a úroveň dosiahnutých vedecko-technických poznatkov na zasadnutiach riadiacich orgánov Technického výboru v rokoch 2006, 2007 a tiež požadované informačné vstupy 
pre informačnú bázu UPOV;
-	informačné zázemie SR bolo prezentované v danej tematike spolupráce v UPOV aj pre iné medzinárodné fóra ako sú Európsky odrodový úrad (CPVO) v rámci EÚ a Komisia FAO genetických zdrojov pre výživu a poľnohospodárstvo;
-	je pravidelne zabezpečované poskytovanie údajov za SR o právne chránených odrodách rastlín pre informačné zázemie UPOV aj pri vydávaní CD-Room UPOV.
Záver: Prezentácia SR dosahuje vysokú mieru významnosti a zapojenie odborníkov SR hodnotí odborný gestor kladne. 
Participácia firiem a organizácii SR na agende UPOV
-	do programu UPOV za roky 2006, 2007 boli za SR zapojené ÚKSÚP v zastúpení národného kontaktu pre UPOV, výskumné ústavy v rezorte pôdohospodárstva, zamerané na problematiku rastlinnej výroby, pastvín a horského poľnohospodárstva, lesníctva, regionálne pracoviská ÚKSÚP, profesné zväzy šľachtiteľov rastlín v SR, konzultanti, odborníci v oblasti šľachtenia rastlín, Úrad duševného vlastníctva a odborne kompetentné fakulty Slovenskej poľnohospodárskej univerzity a v špecifických prípadoch aj iné inštitúcie.
Záver: Účasť firiem a organizácií v systéme UPOV hodnotí odborný gestor kladne a považuje 
ju v súčasnosti za primeranú postaveniu SR v danej organizácii. 
Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte UPOV
-	SR nemala v rokoch 2006-2007, ani v predchádzajúcich rokoch obsadené žiadne miesto 
v aparáte UPOV;
-	neevidujeme účasť ani na diaľkových študijných programoch UPOV k základným princípom právnej ochrany nových odrôd rastlín ani z radov starších odborníkov 
a mladých expertov, poznamenávame, že nám nie sú známe informácie z oblasti privátneho a právneho sektora o účasti odborníkov zo SR na študijných programoch.
Záver: Obsadenie aparátu UPOV hodnotí odborný gestor záporne a uplatnenie pracovníkov (mladých) na študijných pobytoch podľa dostupných informácií nebolo žiadne a dosahuje veľmi nízku mieru efektivity.
Rezervy v zapojení SR do práce UPOV
-	v oblasti výkonu v pozícii riadneho člena Dohovoru UPOV o nových odrodách rastlín 
a zabezpečení všetkých účastí na konferenciách zmluvných strán;
-	širšie zabezpečenie účasti odborníkov SR na priamej práci a účasti na zasadnutiach technických pracovných skupín, aj tých, ktoré sa konajú mimo regiónu Európy;
-	užšia spolupráca, odborná a prepojenie spolupráce UPOV s WIPO, príp. aj WTO.
Záver: Rezervy hodnotí odborný gestor ako stredne veľké, súvisia so spolupôsobením a finančnými možnosťami.
Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch UPOV
-	SR sa v rokoch 2006-2007 neuchádzala o žiadnu kandidatúru v riadiacich orgánoch 
a nezastávala žiadny post v Rade a Poradnom výbore a tiež ani v Technickom, Administratívnom a Právnom výbore, v týchto orgánoch SR pracovala ako riadny člen;
-	po pristúpení SR k Dohovoru UPOV nemá vhodného kandidáta ani do Sekretariátu Dohovoru.
Záver: SR nemá záujem v horizonte rokov 2008-2011 sa uchádzať o kandidatúru a post 
v orgánoch UPOV.
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch
-	SR v roku 2007 získala predsednícky post v pracovnej skupine UPOV pre ovocné plodiny na roky 2009-2011, ktorý bude vykonávaný cez ÚKSÚP, Bratislava, pracovisko Nitra, národný kontaktný bod SR p. Bronislavou Bátorovou;
-	SR v rokoch 2006-2007 vykonávala pozíciu vedúcej krajiny pri príprave metodického pokynu pre vykonávanie skúšok kruhových testov DUS pre Rakytník rešetliakovitý;
-	SR má v rámci UPOV podľa výsledkov negociácií podľa intenzity a aktivít zapojenia 
a možnosti medzinárodného uznania kandidáta SR záujem o kandidatúru v horizonte rokov 2010-2011 o získanie podpredsedníckeho alebo predsedníckeho postu napr. 
pre okrasné rastliny a lesné dreviny, alebo pre poľné plodiny so zahájením negociácií 
o návrhu kandidatúry od roku 2008.

Výška členského príspevku SR do UPOV za rok 2007:	  581.698,98 SKK. (26.820,- CHF)

Európska a stredozemská organizácia na ochranu rastlín (EPPO)
	EPPO so sídlom v Paríži je regionálnou medzinárodnou organizáciou pôsobiacou v oblasti fytosanitárnych opatrení pri tvorbe medzinárodných noriem v teritóriu svojho pôsobenia pre ochranu rastlín vrátane laboratórnych princípov. Zabezpečuje spoluprácu v sieti interregionálnych organizácií na ochranu rastlín, diagnostických laboratórií a na pomoc v implementácii Medzinárodného dohovoru na ochranu rastlín (IPPC), ktorý pôsobí v programe FAO. Činnosť EPPO je previazaná aj s pracovnými skupinami v oblasti ochrany rastlín a táto medzinárodná výmena názorov a skúseností slúži aj na ochranu územia SR, vrátane územia ES pred zavlečením a rozširovaním karanténnych škodlivých organizmov v rastlinnej výrobe.
Z medzinárodno-politického pohľadu:
-	SR zabezpečuje spoluprácu najmä z odbornej oblasti. Organizácia z medzinárodno-politického pohľadu má význam pri rokovaniach s inými regionálnymi organizáciami na ochranu rastlín a pri poskytovaní pomoci implementácií IPPC, kde SR pôsobila z pozície EPPO 
v rámci programu FAO. Jej pôsobenie je významné v ochrane územia SR vrátane územia Európskeho spoločenstva (ES) pred zavlečením a rozširovaním škodlivých mikroorganizmov v rastlinnej výrobe. 
Z odborného pohľadu:
-	SR sa zúčastňovala spolupráce s EPPO najmä na odbornej informačnej a vedecko-technickej báze v roku 2006 a 2007. SR zabezpečila účasť v hodnotenom období na zasadnutí Rady EPPO a Kolokvia EPPO v roku 2006, na zasadnutiach Panelov EPPO pre európske fytosanitárne opatrenia na zemiaky, diagnostické metódy ku karanténnym háďatkám, o certifikácii ovocných druhov a tiež na pracovných skupinách v oblasti ochrany rastlín. Osobitné zasadnutie Panelu EPPO bolo venované za účasti zástupcu SR záležitostiam dotýkajúcich sa Komisie FAO pre fytosanitárne opatrenia v roku 2006.
Záver: Spolupráca SR s EPPO má kľúčový význam najmä z odborného pohľadu v oblasti rastlinolekárstva a tiež pri ochrane územia štátu a nadväzne územia ES pred zavlečením a rozširovaním chorôb u rastlín. Z pohľadu odborného a tiež medzinárodno-politického je zaujímavé pre získavanie poznatkov a ijeho nteregionálne prepojenie cez konzultácie týchto organizácií v Programe FAO.
Členstvo v EPPO vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) SR za roky 2006 - 2007
-	za dané obdobie SR nemala samostatné projekty tak ako v predchádzajúcich rokoch pri hostiteľskej pozícii SR panelov sietí a pracovných stretnutí v rámci EPPO;
-	odborníci zo SR sa plne zapájali a využívali technickú pomoc EPPO v rámci tvorby fytosanitárnych noriem EPPO a iných dokumentov a to najmä diagnostických protokolov pri hodnotení biologickej účinnosti prípravkov na ochranu rastlín pre rôzne druhy poľnohospodárskych plodín ako technickú pomoc možno označovať aj účasť a spoluprácu na rôznych pracovných stretnutiach venovaných diagnostike s praktickým uplatnením 
v činnosti ÚKSÚP, Bratislava, SR pracovala aj v Európskej mykologickej sieti s využitím pri diagnostikovaní hubových patogénov v rastlinnej výrobe. V roku 2006 sa SR prihlásila aj do programu spolupráce v oblasti diagnostiky rastlín s inými laboratóriami EÚ. Poznatkovou bázou bolo zapojenie slovenských odborníkov vrátane vystúpení, diskusií a pripomienok na odborných seminároch EPPO, orientovaných najmä na programy kvality a akreditácie diagnostických laboratórií, metódy a spôsoby diagnostiky škodlivých organizmov a dobudovanie databázy a súvisiacim problematikám s činnosťou EPPO.
Záver: Nakoľko organizácia je výlučne orientovaná na špecifickú odbornú problematiku a netvoria sa projekty mimo prevzatia hostiteľských pozícií nie je možné nevyčísliť priamu finančnú návratnosť. Vo vzťahu k technickej pomoci a využívaniu národných expertov členstvo SR v EPPO možno hodnotiť kladne a dosahuje vysokú mieru.
Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov v EPPO
-	odborníci zo SR prezentovali svoje výsledky v oblasti diagnostikovania chorôb rastlín a fytosanitárnych opatrení prostredníctvom Rady EPPO, Kolokvií EPPO a zasiahli do diskusie prostredníctvom odborných panelov EPPO v rokoch 2006-2007;
-	na prezentovanie situácie a výsledkov vo fytosanitárnej oblasti SR slúžili aj vypracované informačné vstupy pre činnosť v EPPO a tiež účasť na práci medzinárodných sietí diagnostických laboratórií;
-	prezentovanie odborných stanovísk prostredníctvom procesu tvorby medzinárodných regionálne a teritoriálne orientovaných fytosanitárnych noriem EPPO.
Záver: Zapojenie odborníkov SR do prezentácie hodnotí odborný gestor kladne a dosahuje vysokú mieru významnosti.
Participácia firiem a organizácii SR na agende EPPO
-	do programu EPPO za roky 2006, 2007 boli za SR zapojené v koordinácii MP SR ÚKSÚP, vedecko-výskumné pracoviská v rezorte pôdohospodárstva, zamerané na problematiku rastlinnej výroby a vo vybraných otázkach aj lesníctvo, spolupracovalo sa aj s MŽP SR. Prostredníctvom ÚKSÚP a odboru rastlinných komodít sa spolupracovalo aj s poľnohospodárskou praxou.
Záver: Účasť SR na programe EPPO považuje odborný gestor za primeranú postaveniu SR a hodnotí ju kladne.
Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte EPPO
-	SR nemala v rokoch 2006 ani 2007 v aparáte EPPO zastúpenie;
-	program EPPO sa osobitne nezameriava na stáže, krajina môže požiadať o prípadnú stáž odborníka na zaškolenie v EPPO na vlastné náklady;
Záver: Obsadenie aparátu hodnotíme záporne, uplatnenie mladých pracovníkov na stážach sa nerealizovalo z objektívnych finančných dôvodov.
Rezervy v zapojení SR do práce EPPO
-	zabezpečenie účasti odborníkov SR na všetkých technických pracovných paneloch, seminároch, kolokviách a súvisiacich medzinárodných aktivitách;
-	širšie odborné prepojenie spolupráce EPPO s WTO, pracovnými skupinami pri Rade EÚ a prenos týchto poznatkov do práce, stretnutí regionálnych organizácií na ochranu rastlín v Programe FAO;
-	vytváranie širšieho a alternatívneho zastupovania v práci EPPO.
Záver: Rezervy hodnotí odborný gestor ako stredne veľké a súvisia s objektívnymi okolnosťami rozvíjania kapacity odborníkov a finančnými možnosťami.
Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch EPPO
-	SR sa v rokoch 2006-2007 neuchádzala o žiadnu kandidatúru, v pracovných orgánoch EPPO zabezpečovala svoju činnosť ako riadny člen vo všetkých orgánoch EPPO (pre informáciu uvádzame, že v predchádzajúcich rokoch SR zastávala posty v podpredsedníckych a predsedníckych pracovných paneloch);
-	SR je od roku 2006 zmluvnou stranou Dohovoru na ochranu rastlín IPPC, ktorej sekretariát pracuje v Programe FAO, ale vzhľadom na zmenu zamestnania dlhoročného pracovného kontaktu SR pre EPPO a jeho nahradenia novou odborníčkou SR do horizontu min. 2010 nie je reálne uplatňovať kandidatúru do tohto sekretariátu prostredníctvom EPPO.
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch
-	MP SR bude od roku 2008 menovať nový národný kontakt pre spoluprácu SR s EPPO a ako alternáta zástupcu ÚKSÚP; po zapracovaní novo vymenovaných odborníkov z MP SR v problematike EPPO je možnosť prehodnotiť záujem o vedúce posty v paneloch EPPO v horizonte rokov 2010 – 2011.

Výška členského príspevku SR do EPPO za rok 2007:	659.504,64 SKK. (18.960,- EUR)

Medzinárodná asociácia pre skúšanie osív (ISTA)
	ISTA so sídlom v Zürichu sa zameriava na činnosť v poľnohospodárskom a lesnom semenárstve, skúšanie osív, lesných reprodukčných materiálov. Kľúčovým poslaním ISTA je koordinovať a harmonizovať činnosť ISTA v členských štátoch a podporovať zriaďovanie a činnosť laboratórií, ktorých certifikáty sú akceptované pri pohybe osív, sadív a lesného reprodukčného materiálu v medzinárodnom obchode.
Z medzinárodno-politického pohľadu:
-	SR zabezpečuje spoluprácu v prevažnej miere orientovanú a založenú na odborno-technických základoch; členstvo v ISTA nepriamo súvisí s medzinárodným obchodom, zastrešovaným dohodami v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO).
Z odborného pohľadu:
-	SR mala v rokoch 2006-2007 poverené v rámci spolupráce s ISTA dve laboratóriá, a to SK01 na Ústrednom kontrolnom a skúšobnom ústave poľnohospodárskom (ÚKSÚP) v Bratislave a SK02 na Národnom lesníckom centre (NLC), pracovisku Liptovský Hrádok, ktoré zabezpečovali skúšanie v národných podmienkach a takisto spolupracovali v programe ISTA na roky 2006-2007;
-	z odborného hľadiska je nezastupiteľná vzájomná spolupráca členských krajín prostredníctvom laboratórií s ústredím ISTA pre harmonizáciu a zdokonaľovanie činností laboratórií ISTA. Práve v SR mala v hodnotenom období reakreditované svoje laboratóriá na roky 2007 - 2009 (obnova akreditácie každé tri roky);
-	odborníci zo SR v hodnotenom období zabezpečili účasť na výročnom zasadnutí ISTA v roku 2006 (boli prijaté závažné zmeny v ústave ISTA, dotýkajúce sa kategórie členstva a nadväzne aj pravidiel ISTA) a taktiež spolupracovali na odborných seminároch ku koncepcii fyziologického základu životnosti semien a iných medzinárodných podujatiach a takisto hodnotiaceho zasadnutia v Technickom výbore pre semená lesných drevín v roku 2007.
Záver: Spoluprácu SR s ISTA hodnotí odborný gestor kladne a ako potrebnú najmä z odborného pohľadu, dosahuje strednú mieru významnosti. Z medzinárodno-politického pohľadu je organizácia v skupine strednej významnosti, ale má význam zo spoločenského pohľadu z dôvodu, že skúšanie osív, sadív a lesného reprodukčného materiálu a najmä množiteľského materiálu poľných plodín v záhradníctve a lesníctve má priamy vzťah k problematike zdravia a ochrany spotrebiteľa, ktorá patrí medzi prioritné záujmy Európskej komisie (EK). V tomto smere práve od roku 2006 sa vytvárajú na medzinárodnej scéne nové formy spolupráce podľa podpísaného Memoranda medzi ISTA a FAO a tiež v medzinárodnej sieti asociácií zameranej na problematiku osív.
Členstvo v ISTA vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) SR za roky 2006 - 2007
-	za dané obdobie sa SR nezúčastnila samostatných projektov, pretože sa priamo netvoria v programe organizácie vzhľadom na jej charakter činnosti;
-	SR sa zúčastňovala technickej pomoci, a to formou účasti plánu ISTA na kruhové testy akreditovaných laboratórií a porovnávacích kruhových pokusov analýz vzoriek osiva, ďalej pracovala v medzinárodných sieťach ISTA pre semená lesných drevín;
-	členstvo umožňuje výmenu skúseností a poznatkov získaných v rámci vydávania certifikátov, ako aj analýz s inými, v ISTA uznávanými laboratóriami;
-	výmena skúseností v oblasti spolupráce s národným podnikateľským sektorom pre ktorého sa vydávajú osvedčenia – certifikáty;
-	nepriamo je možnosť vyhodnotiť efektívnosť členstva prostredníctvom laboratórií SK01 a SK02 nasledovne: za oblasť poľnohospodárskych semien bolo v roku 2006 vystavených 54 certifikátov a uskutočnených 216 skúšok, za ktoré bola fakturovaná hodnota 42.054,- Sk, v roku 2007 bolo vystavených 25 certifikátov a uskutočnených 100 skúšok, za ktoré bola fakturovaná hodnota 23.210,- Sk pre semenárske organizácie v SR, podieľajúce sa na medzinárodnom obchode so semenami. Možnosť pôsobenia v ISTA umožňuje znížiť náklady na vývoz národným semenárskym organizáciám (napr. porovnanie ceny certifikátu ISTA vydávaného v SR je 928,- Sk a v ČR sa pohybuje na úrovni okolo 1 000 -1 300 Čk. Vo väčšine krajín Európy sú ceny rôzne, no v prevažnej miere vyššie než v SR. U laboratória SK02, orientovaného na lesný reprodukčný materiál, bol v rokoch 2006 – 2007 podporený vývoz slovenských organizácií a podnikateľských subjektov v hodnote 11.101.000,- Sk.
Záver: Odborný význam ISTA hodnotí odborný gestor kladne a dosahuje vysokú mieru významnosti. Spolupráca s ISTA prispieva k efektivite vývozu a pohybu poľnohospodárskych osív a semien a lesného reprodukčného materiálu, so znižovaním nákladov na povinnú certifikáciu týchto komodít v medzinárodnom obchode pre vývozcov zo SR.
Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov v ISTA
-	odborníci zo SR prezentovali svoje výsledky na vyššie uvedenom výročnom zasadnutí, na medzinárodných seminároch a prácou v medzinárodných sieťach v programe ISTA v rokoch 2006, 2007;
-	odborné stanoviská za SR boli prezentované pri vypracovaní nových stanov a pravidiel ISTA v roku 2006 v rámci spolupráce kruhových testov medzi laboratóriami ISTA a tiež v procesoch priebežného a záverečného hodnotenia činnosti laboratórií (ktoré vytvárajú základ pre budúce opodstatnenie udelenia certifikátu ISTA pre nasledujúce trojročné obdobie v pracovných programoch najmä v oblasti semien lesných drevín).
Záver: Zapojenie odborníkov SR do programu ISTA prezentáciou výsledkov v hospodárskej, technickej oblasti a účasťou na pripomienkovacích procesov dokumentov ISTA hodnotí odborný gestor kladne a dosahuje vysokú mieru významnosti.
Účasť slovenských firiem a organizácií v aktivitách ISTA
-	do programu ISTA za roky 2006-2007 boli zapojené laboratórium SK01 na ÚKSÚP a laboratórium SK02 na NLC, v špecifických problematikách sa spolupracovalo s vedecko-výskumnou základňou v oblasti poľnohospodárstva a lesníctva a tiež univerzitnými pracoviskami;
-	v rámci poskytovanej služby vydávania certifikátov ISTA sa spolupracuje so semenárskymi organizáciami a organizáciami v oblasti lesného reprodukčného materiálu zo SR, ktoré sa podieľajú na medzinárodnom obchode s osivom a lesným reprodukčným materiálom.
Záver: Účasť slovenských subjektov v programe ISTA zodpovedá charakteru organizácie a odborný gestor ju hodnotí kladne. V súčasnosti aj budúcnosti je významné zachovanie členstva SR, pretože napomáha medzinárodnému uznaniu národného skúšobníctva a uľahčuje a podporuje prístup vývozcov zo SR do medzinárodného obchodu s osivami a lesným reprodukčným materiálom.
Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte ISTA
-	SR nemala v rokoch 2006-2007 ani v predchádzajúcich rokoch zastúpenie v aparáte ISTA, účasť na školeniach ISTA pre harmonizáciu činnosti laboratórií možno považovať za určitú formu celoživotného vzdelávania.
Záver: Obsadenie v aparáte ISTA hodnotí odborný gestor záporne, uplatnenie na stážach má strednú mieru významnosti, organizácia sa až doteraz nešpecializovala na samostatné stáže mladých odborníkov.
Rezervy v zapojení SR do práce ISTA
-	zabezpečenie odborníkov SR na všetkých aktivitách vrátane svetových kongresov aj v prípade, keď sa konajú mimo európskeho regiónu a tiež na všetkých zasadnutiach technických výborov, ktoré doteraz neboli obsadené najmä z finančných dôvodov, ale sú nevyhnutné pre zachovanie odborných kontaktov s ostatnými v zahraničí pôsobiacimi laboratóriami ISTA;
-	budovanie širšieho odborného zázemia pre medzinárodnú spoluprácu SR v ISTA vrátane uplatnenia mladých odborníkov a ich oboznámenia sa s problematikou.
Záver: Rezervy hodnotí odborný gestor ako stredne veľké, súvisiace s objektívnymi okolnosťami, výchovou mladých odborníkov a finančnými možnosťami.
Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch ISTA
-	SR v rokoch 2006-2007 zabezpečovala svoju činnosť ako riadny člen vo všetkých orgánoch ISTA;
-	SR sa neuchádzala o kandidatúru do žiadneho orgánu ISTA.
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch ISTA
-	SR od roku 2008 bude navrhovať nový národný kontakt pre spoluprácu SR s ISTA za laboratórium SK01 poľnohospodárske osivá;
-	po úplnom zapojení do všetkých aktivít, vrátane výročnej konferencie, Technického výboru pre semená lesných drevín a príp. aj účasti na nastávajúcom svetovom kongrese ISTA považuje odborný gestor za účelné využitie doterajších odborných skúseností národného kontaktu za laboratórium SK02 lesných reprodukčných materiálov a uchádzanie sa o podpredsednícky post, resp. post vedúceho medzinárodnej siete v orgáne ISTA v horizonte rokov 2010 – 2011; preto je žiaduce zahájenie prípravy súčasného národného kontaktného bodu za SR a jeho alternáta v lesných reprodukčných materiáloch na tento post a medzinárodných rokovaní už od roku 2008.

Výška členského príspevku SR do ISTA za rok 2007:	256.884,- SKK. (12.000,- CHF)

Svetová organizácia pre zdravie zvierat (OIE)
	OIE so sídlom v Paríži je najstaršia špecializovaná medzinárodná organizácia v sektore poľnohospodárstva, založená v roku 1924. V súčasnosti má 167 členských krajín na 5 kontinentoch. Organizácia sa zameriava na zhromažďovanie údajov, je poradenskou organizáciou pre národné orgány veterinárnej služby, má významnú úlohu pri prevencii a zabránení cezhraničného prenosu chorôb zvierat.
Z medzinárodno-politického pohľadu:
-	SR zabezpečuje spoluprácu orientovanú najmä na odbornú oblasť. Medzinárodno-politické aspekty členstva sa prejavia pri prepuknutí niektorej z nákaz a jej cezhraničného prenosu a v oblasti pohybu živých zvierat a živočíšnych produktov pri obchodovaní s tretími krajinami, resp. pri výmenách tovarov s ostatnými členskými krajinami EÚ, kde sú závažné usmernenia pre podnikateľské subjekty vyplývajúce zo zabezpečenia spolupráce v OIE.
Z odborného pohľadu:
-	SR poskytuje národné údaje a využíva informácie o zdravotnom stave zvierat členských krajín OIE, o nákazách zvierat pre veterinárnu ochranu štátneho územia, pri dovoze živých zvierat a živočíšnych produktov do SR a tiež pri ich vývoze;
-	odborníci zo SR v rokoch 2006-2007 zabezpečili účasť na výročných zasadnutiach OIE, 22. regionálnej konferencii OIE pre Európu, na 74. a 75. všeobecnom zasadnutí OIE, kde delegácia SR bola vedená národným kontaktom pre OIE, hlavným veterinárnym lekárom SR, ústredným riaditeľom Štátnej veterinárnej a potravinovej správy SR (ŠVPS SR). Odborníci SR z veterinárneho lekárstva sa zúčastňovali aj ďalších medzinárodných podujatí v Programe OIE – spoločných seminárov OIE, Rady Európy a EÚ, na koordinačných stretnutiach OIE pre predpisy zdravia zvierat, stretnutí vedeckých komisií ad hoc. vytvorených skupín.
Záver: Spolupráca SR s OIE je nezastupiteľná a môže mať priamy vplyv na možné zhoršenie zdravotného stavu hospodárskych zvierat pri prepuknutí niektorej z nákaz s rozsiahlymi hospodárskymi škodami a likvidáciou veľkého počtu zvierat, a pri prípadných problémoch pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi produktmi s tretími krajinami a v rámci EÚ. Spolupráca s OIE prostredníctvom získavania poznatkov globálneho charakteru cez jej orgány a informačnú databázu predstavuje spôsob zapojenia aj slovenských odborníkov do riešenia svetových problémov zdravia zvierat.

Členstvo v OIE vo vzťahu k návratnosti (projekty, technická pomoc, uplatnenie expertov) SR za roky 2006 - 2007
-	za dané obdobie sa SR nezúčastnila samostatných projektov okrem medzinárodných sietí a programov pre zdravie zvierat vrátane vtáčej chrípky;
-	za technickú pomoc možno považovať vypracovanie požiadavky SR a stanovisko OIE ohľadne zaradenia SR z pohľadu kategorizácie výskytu choroby šialených kráv, ktorá bola prerokovaná na vedeckej komisii v júli 2007. Definitívne odporúčanie pre SR bude predmetom schvaľovania medzinárodného výboru počas Všeobecného zasadnutia OIE v máji 2008;
-	využívanie vedeckej, technickej pomoci a výmena skúseností slovenských odborníkov s odborníkmi OIE pri výkone prevencie, tlmení nákaz a poskytovanie diagnostických referenčných materiálov pre slovenské pracoviská;
-	aktívna účasť štátnych veterinárnych lekárov SR na praktických cvičeniach, školeniach, pracovných stretnutiach a vedeckých podujatiach organizovaných OIE.
Záver: OIE je orientovaná na dôležitú problematiku zdravia zvierat, medzivládne projekty sa netvoria mimo účasti na práci v medzinárodných sieťach a podpore členských krajín diagnostickými referenčnými materiálmi a vypracovaním manuálov pre diagnostické testy a pod. Charakter spolupráce neumožňuje priamo vyčísliť finančnú návratnosť, pôsobenie SR v tejto oblasti je však vzhľadom na zdravie ľudí a zvierat nenahraditeľné.
Možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, výsledkov vedy a výskumu, odborných stanovísk a expertov v OIE
-	odborníci zo SR prezentovali svoje výsledky predovšetkým na všeobecných zasadnutiach OIE prostredníctvom praktických cvičení;
-	na prezentovanie výsledkov SR a odborných stanovísk slúžili aj národné vstupy do prehľadu OIE o zdravotnej situácii zvierat vo svete, pripomienky k manuálom diagnostických testov a prezentovanie výsledkov ústavov ŠVPS SR prostredníctvom vedecko-technických prehľadov OIE;
-	stanoviská SR boli súčasťou pripomienkovania štandardov OIE, ktoré sa aplikovali vo veterinárskej praxi, vo vzdelávaní aj vo výskume.
Záver: Zapojenie odborníkov SR do prezentácie výsledkov hospodársko-vedecko-technickej oblasti a príprav stanovísk a pripomienok hodnotí odborný gestor kladne s vysokou mierou významnosti.
Participácia firiem a organizácii SR na agende OIE
-	do programu OIE za roky 2006-2007 bola zapojená ŠVPS SR a štátne veterinárne a potravinové ústavy, na spolupráci participovali Univerzita veterinárneho lekárstva, veterinárne ústavy SAV a iné odborne kompetentné inštitúcie v koordinácii s MP SR. Medzirezortná spolupráca prebiehala s  MZ SR, MH SR a MZV SR.
Záver: Účasť organizácií v programe OIE je významná a odborný gestor ju hodnotí kladne.
Možnosť uplatnenia pracovníkov (mladých) na stážach a v aparáte OIE
-	SR nemala v rokoch 2006-2007 v aparáte OIE zastúpenie;
-	za určitú formu podpory možno považovať školenia a kurzy pre štátnych veterinárnych lekárov, ktorých sa zúčastňujú aj odborníci zo SR.
Záver: Obsadenie v aparáte OIE hodnotí odborný gestor záporne, uplatnenie odborníkov na stážach má strednú mieru významnosti.
Rezervy v zapojení SR do práce OIE
-	zabezpečenie účasti odborníkov SR na všetkých aktivitách, vrátane vedeckých a technických ako aj v medzinárodných sieťach;
-	získanie možnosti uplatnenia mladých odborníkov, príp. podpora ich stáží v aparáte OIE a budovanie širšieho odborného zázemia pre medzinárodnú spoluprácu SR v OIE.
Záver: Rezervy hodnotí odborný gestor ako stredne veľké a súvisia s objektívnymi okolnosťami rozvíjania ľudských zdrojov a finančnými možnosťami.
Návrhy na prípadné kandidatúry v orgánoch OIE
-	SR v rokoch 2006-2007 zabezpečovala svoju činnosť ako riadny člen vo všetkých orgánoch OIE vrátane všeobecného zasadnutia;
-	SR sa neuchádzala o kandidatúru do žiadneho orgánu v OIE.
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke a iné funkcie v orgánoch OIE 
-	SR od júna roku 2007 má nový národný kontakt pre spoluprácu SR s OIE, ktorým je ústredný riaditeľ ŠVPS SR. Nadväzne na výsledky v súčasnosti pripravovanej účasti delegácie SR na 76. všeobecnom zasadnutí OIE (Paríž, máj 2008), vedenej národným kontaktom, bude prehodnotená šanca kandidatúr SR na posty v orgánoch OIE pre horizont rokov 2009 – 2011.

Výška členského príspevku SR do OIE za rok 2007:	944.753,01 SKK (26.835,- EUR)

Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV)
	OIV je medzinárodná medzivládna organizácia vedeckého typu pôsobiaca v celosvetovom meradle. Zaoberá sa problematikou vinohradníctva a vinárstva, nápojov na báze vína, stolového hrozna, sušených hrozienok a iných produktov z hrozna a vína. Jej cieľom je zjednotiť enologické postupy výroby vinárskych produktov, metódy analýzy a kontroly vína, presadzovať ochranu záujmov vinohradníckeho a vinárskeho sektoru, potláčať falšovanie vín, napomáhať zlepšeniu medzinárodného obchodu s vinárskymi výrobkami, ďalej vychovávať a vzdelávať vinohradníckych a vinárskych odborníkov a koordinovať výskum.
	Organizácia pôsobí ako poradný orgán EÚ. Odporúčané a publikované enologické metódy a postupy OIV budú prijaté ako metódy EÚ. OIV rozvíja spoluprácu so sekretariátom Spoločného programu FAO/WHO Codex Alimentarius (CA), vedúci sekretariátu CA podáva informácie o činnosti na Valnom zhromaždení OIV.
Záver: Spolupráca SR s OIV má kľúčový význam najmä z odborného hľadiska v sektore vinohradníctva a vinárstva.
Význam členstva v MO v kontexte návratnosti pre SR v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci (za obdobie 2006 – 2007)
	V hodnotenom období pokračovala výmena odborných informácií medzi vedeckými pracoviskami SR a OIV a príprava spoločných projektov prispievajúcich k určovaniu smerovania výskumu v oblasti vinohradníctva a vinárstva. Výmena informácií o problémoch v jednotlivých členských krajinách poslúžila predovšetkým na určovanie pozícií pri vyjednávaniach medzi SR a EÚ. Zároveň priniesla informácie o falšovaní a podvodoch vo vinárstve v niektorých krajinách mimo aj v rámci EÚ, čím sa vytvorila možnosť prijatia progresívnejších  opatrení.
	OIV aj v uplynulom období poskytla SR svetové štatistické informácie, ktoré sa v praxi využívajú pri pestovaní viniča alebo pri určovaní rôznych ochorení viniča. SR mala k dispozícii informácie a materiály nevyhnutné pre vyhotovenie smerovania trendov vo vinohradníctve a vinárstve v EÚ a vo svete, na základe ktorých bolo možné predpokladať, ovplyvniť alebo určiť vývoj trendov na Slovensku. Účasť na svetových vedeckých kongresoch v Španielsku a Maďarsku umožnila pre SR získať prístup k novým poznatkom, ktoré sú v súčasnosti predmetom skúmania, ako aj definovať najpálčivejšie problémy v danej oblasti v SR. V roku 2007, keď sa pripravovala reforma spoločnej organizácie trhu s vínom v EÚ, účasť SR na fórach OIV priniesla názory, postrehy a stanoviská jednotlivých členských krajín EÚ k danej reforme, čo poslúžilo na formovanie stanoviska SR. 
Vyhodnotenie možností prezentácie ekonomických výsledkov SR, výsledkov vedy a výskumu SR, odborných stanovísk a expertov na pôde MO
Prezentácia odborných výsledkov SR, dosiahnutých vedeckými pracovníkmi zo sektoru vinohradníctva a vinárstva, sa v hodnotenom období uskutočnila na pôde jednotlivých odborných komisií OIV: Vinohradníctvo, Enológia, Legislatíva a zdravie, takisto v subkomisiách: Špecifikácia enologických postupov, Metódy analýzy, ako aj počas svetových kongresov viniča a vína v Španielsku a Maďarsku. Vedeckí pracovníci Ústavu vinohradníctva a vinárstva na týchto fórach v hodnotenom období aktívne prezentovali vlastné vedecké výsledky vo forme odborných prednášok, posterov alebo odborných príspevkov do zborníka, ktorý OIV vydáva pri príležitosti konania kongresu.  Ústav vinohradníctva a vinárstva sa v roku 2007 počas kongresu v Budapešti zapojil tromi odbornými príspevkami.
	Pozitívny vplyv mala i záštita OIV, poskytovaná v medzinárodnej súťaži Muvina, ktorú uskutočňuje Múzeum vín v Prešov. Záštitou OIV došlo k významnému zvýšeniu kreditu a hodnoty súťaže.
	Výstupy z OIV využívajú vinohradníci a vinári priamo na pôde výskumného ústavu pri poskytovaní poradenstva, nepriamo cez vinárske zväzy, predovšetkým formou prezentácie výsledkov a práce OIV na valnom zhromaždení a odborných seminároch. Široká odborná verejnosť má možnosť získať informácie prostredníctvom odborných článkov v časopise Vinič a víno a prednášok na pôde SCPV, SPU a Agroinštitútu v Nitre (napr. informácie o oficiálnych svetových štatistikách OIV).
Participácia firiem a organizácií SR na agende a projektoch MO
- OIV nepracuje projektovým spôsobom;
- na agende OIV v hodnotenom období aktívne participoval Ústav vinohradníctva a vinárstva v Bratislave, predovšetkým v osobe stálej delegátky SR pri OIV Ing. Jaroslavy Kaňuchovej-Pátkovej, PhD., ktorá zabezpečuje plnenie úloh vyplývajúcich pre SR zo zasadnutí riadiacich orgánov OIV;
- hlavnou aktivitou bola účasť na zasadnutiach vedeckých a riadiacich orgánov OIV a pripomienkovanie odborných vedeckých rezolúcií týkajúcich sa vinohradníctva a vinárstva v komisiách pre vinohradníctvo, enológiu, legislatívu a zdravie, ako aj účasť na svetových kongresoch viniča a vína v Španielsku a Maďarsku;
- ďalšie organizácie – profesné zväzy, asociácie v oblasti vinohradníctva a vína, SCPV - VÚRV Piešťany.
Možnosti uplatnenia (mladých) pracovníkov SR na stážach v rámci MO, ako aj v aparáte danej MO
- v organizácii OIV SR nemá zastúpenie;
- v roku 2007 vytvorila OIV finančný fond na získanie štipendií z rozpočtu organizácie pre študentov doktorandského štúdia v oblasti vinohradníctva a vinárstva. SR v hodnotenom období túto možnosť nevyužila, prostredníctvom tohto nástroja je však možné čerpať finančné prostriedky v budúcom období.
Záver: V budúcnosti by SR mohla zvážiť širšiu spoluprácu s univerzitami.
Rezervy v zapojení SR do práce medzinárodnej organizácie
- v budúcnosti by bolo prínosom aktívnejšie zapojenie a účasť na práci niektorých subkomisií, napr. v oblasti genetiky a pestovania viniča. V tejto oblasti v súčasnosti Ústav vinohradníctva a vinárstva postupne presúva pod svoju  záštitu genofond viniča hroznorodého, čo predstavuje odborný základ pre aktívnejšiu účasť.
Návrhy na prípadné kandidatúry na členstvo v orgánoch MO, v ktorých SR v súčasnosti nepôsobí a jej členstvo by bolo prínosom
- SR má aktuálne nominovaných delegátov v troch odborných komisiách OIV: Vinohradníctvo, Enológia a Zdravie. Z dôvodu obmedzených finančných možností na zasadnutiach sa zúčastňuje odborných komisií i riadiacich orgánov OIV predovšetkým stála delegátka SR v OIV;
- Slovenská republika by sa v budúcnosti mohla uchádzať o vedecké pozície v niektorej z odborných komisií OIV (komisia Vinohradníctvo), pre zvýšenie vedeckého kreditu slovenského vinohradníctva a vinárstva v celosvetovom kontexte. Aktuálne MP SR nenavrhuje žiadneho konkrétneho kandidáta, v budúcnosti však návrh vhodného kandidáta nevylučuje. 
Návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke, prípadne iné výkonné funkcie v jednotlivých MO a ich orgánoch
- SR v súčasnosti neuvažuje s presadzovaním žiadneho kandidáta pre posty v OIV.

Výška členského príspevku SR do OIV za rok 2007:	598.220,35 SKK (16.992,- EUR)

6. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

Medzinárodná organizácia práce (ILO) 
ILO bolo založené v roku 1919 s cieľom podporiť víziu založenú na predpoklade, že univerzálny trvalý mier môže byť nastolený len ak je založený na dôstojnom zaobchádzaní s pracujúcimi. ILO so sídlom v Ženeve sa stalo prvou odbornou organizáciou systému OSN v roku 1946.  V súčasnosti má 181 členských krajín. Najvyšším orgánom ILO je generálna konferencia, ktorá prijíma medzinárodné pracovné normy, vedie rozpravu o celosvetových sociálnych a pracovných otázkach, prijíma rozpočet a volí členov Správnej rady ILO, ktorá je výkonným orgánom organizácie. Medzinárodný úrad práce vykonáva funkciu stáleho sekretariátu ILO.
ILO je organizáciou v systéme OSN s unikátnou tripartitnou štruktúrou. Spája zástupcov vlád, zamestnávateľov a zamestnancov  pri vytváraní politík a programov. Je globálnym orgánom zodpovedným za vypracovanie a dohľad nad plnením medzinárodných pracovných noriem v danej oblasti. Strategickými cieľmi je propagácia a realizácia pracovných noriem a základných zásad a práv pri práci, vytváranie väčších príležitostí pre ženy a mužov na zabezpečenie dôstojného zamestnania a príjmu v podmienkach slobody, rovnosti, bezpečnosti a ľudskej dôstojnosti, ďalej zvýšenie účinnosti sociálnej ochrany pre všetkých, posilnenie tripatrity a sociálneho dialógu.
SR, okrem zúčastňovania sa práce jednotlivých orgánov ILO, si plní záväzky vyplývajúce z členstva v ILO, vrátane povinností súvisiacich s aplikáciou prijatých dohovorov a odporúčaní ILO. Súčasne však slovenská strana využíva aj nezávislú expertnú pomoc ILO napr. v sociálno-pracovnej oblasti to bolo pri príprave novely Zákonníka práce alebo hodnotení sociálneho dialógu a postupu dôchodkovej reformy v SR.
Odborný gestor, MPSVR SR hodnotí odbornú relevantnosť členstva SR v ILO vysokou mierou, ako aj návratnosť v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR, technickej pomoci, možnosti prezentácie výsledkov SR na pôde ILO a zapojení slovenských subjektov do práce organizácie.

Výška členského príspevku SR do ILO  za rok 2007:      4 025 436,92 SKK (185.838,- CHF)

Európske centrum pre sociálnu politiku a výskum (ECSWPR)
ECSWPR je medzivládna organizácia so sídlom vo Viedni. Je pridružená k OSN so zameraním na všetky aspekty sociálnej politiky a výskumu. Má charakter medzinárodného centra pre aplikované sociálne vedy a porovnávací empirický výskum v sociálnej oblasti. Zároveň je informačným a poznatkovým centrom poskytujúcim poznatky pre sociálnu politiku, založené na sociálnom výskume, a to prostredníctvom poznatkových sietí, je platformou na iniciovanie diskusií zameraných na budúce riešenie otázok sociálneho blahobytu v rámci OSN - európskeho regiónu. Členskými krajinami centra je viac ako 50 európskych krajín, USA, Kanada a Izrael. 
SR je od roku 2001 pravidelným platiteľom príspevku, má zastúpenie v Rade riaditeľov ECSWPR a medzi národnými reprezentantmi (National Liaison Officials - NLO), čím môže ovplyvňovať zameranie činnosti centra. Od 1. januára 2006 zastupuje Slovensko v Rade riaditeľov ECSWPR a v pozícii NLO doc. PhDr. Kvetoslava Repková, CSc., súčasná riaditeľka Inštitútu pre výskum práce a rodiny. 
	Odborný gestor, MPSVR SR hodnotí vo vysokej miere odbornú relevantnosť členstva SR v ECSWPR ako aj návratnosť v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR (prebieha aktívna spolupráca medzi expertmi na oboch stranách, zrealizovali sa napr. výmenné pobyty expertov v závislosti od agendy, ktorá bola na programe), možnosti prezentácie výsledkov SR na pôde organizácie a zapojení slovenských subjektov do práce organizácie. Inštitút pre výskum práce a rodiny aktívne a plnohodnotne komunikuje s ECSWPR. Túto spoluprácu možno hodnotiť ako nadštandardnú. Ďalšia rozšírená spolupráca je možná a Inštitút pre výskum práce a rodiny aj MPSVR SR by ju uvítali. Z tohto hľadiska je zaplatenie členského príspevku ako aj jeho výška odôvodnená, čoho dôkazom sú výsledky spolupráce, ktoré Inštitút pre výskum práce a rodiny používa pri svojej činnosti a ktoré využíva aj MPSVR SR.

Výška príspevku SR do ECSWPR za rok 2007:		515.205,- SKK (15 000,- EUR)

Európsky fond pre mládež Rady Európy
	Odborný gestor, MPSVR SR hodnotí pozitívne relevantnosť členstva SR v Európskom fonde mládeže, ako aj návratnosť v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR, prezentácie výsledkov SR na pôde ILO a zapojení slovenských subjektov do práce organizácie.
Celkové hodnotenie členstva SR, ako aj výšku členského príspevku SR do rozpočtu Rady Európy viď v časti venovanej Rade Európy v rámci gestorstva MZV SR.

7. Ministerstvo školstva SR

Európske centrum pre jadrový výskum (CERN)
Miera odbornej a ekonomickej relevantnosti členstva SR v CERN je veľmi vysoká. Možno ju dokladovať nasledovným spôsobom:
•	Účasť expertov SR na základnom a aplikovanom výskume svetového významu. Sem patrí aj výchova odborných kádrov SR pre prácu s rôznymi jadrovými zariadeniami, ktorými zatiaľ Slovensko nedisponuje. Na spolupráci s CERN sa zúčastňuje pravidelne viac ako desať študentov a doktorantov, ktorí získavajú takú kvalifikáciu, ktorá im otvára dvere do najvýznamnejších fyzikálnych laboratórií sveta.
•	Dopad na iné vedné odbory a na priemysel. Okrem zásadných prínosov pre vedecké poznanie v oblasti časticovej fyziky, súvisiacich so základnými otázkami vzniku, existencie a usporiadania vesmíru, Zeme a života, je významná aj tá skutočnosť, že členstvo SR v CERN a práca slovenských experimentálnych skupín v CERN má dopad na iné vedné odbory a na priemysel v SR, čím sa značná časť príspevku vracia do SR a to napriek tomu, že princípom nie je ekonomický zisk, ale rozvoj základných vedeckých poznatkov a ich aplikácie.
•	Možnosť účasti slovenských podnikov na získavaní objednávok z CERN. CERN každoročne investuje približne tretinu svojho rozpočtu do nákupu nových prístrojov a zariadení. Účasť podnikov zo SR na vysoko špecializovaných prácach zároveň udržuje zamestnanosť v týchto podnikoch. Zo Slovenska je v databáze CERN v súčasnosti registrovaných 53 podnikov. Výber dodávateľov pre CERN je veľmi náročný a úspech v súťaži sa všeobecne  považuje za prejav uznania pre dodávku najvyššej kvality.
•	Prenos technológií z CERN. Členstvo SR v CERN má dopad na iné vedné odbory a priemysel v SR. CERN je dôležitým zdrojom transferu špičkových technológií do SR s možnosťou priameho zaučenia slovenských špecialistov v rôznych oblastiach. Ide najmä o počítačové kódy, knižnice, informačné technológie, o fyziku materiálov a kryogeniku. SR je ako členská krajina CERN spoluvlastníkom nových objavov a technológií vyvinutých v CERN. CERN je lídrom v oblasti vývoja detektorov aj pre oblasť medicíny, supravodivých magnetov, počítačových sietí (Computer Grid), v CERNe sa zrodil Web, atď.   
•	Účasť SR na budovaní európskej vedeckej počítačovej siete. Po zahájení prevádzky Veľkého hadrón – pozitrónového urýchľovača (LHC) v roku 2008 sa bude na analýze experimentálnych údajov podieľať viac než 6000 fyzikov z vedeckých ústavov a univerzít po celom svete. Ich úlohou bude spracovať enormné množstvo dát produkovaných experimentmi. CERN je preto vedúcou silou pri vývoji novej technológie LHC Computing Grid (LCG), ktorá zjednotí výpočtové centrá do jednej virtuálnej organizácie, prepojenej vysokorýchlostnou počítačovou sieťou. Na základe dohody medzi Európskou komisiou a CERN bude slúžiť LCG ako základ  na vybudovanie Európskej vedeckej počítačovej siete EGEE. Vybudovanie tejto počítačovej siete zásadne pomôže odvetviam vedy a techniky, ktoré si vyžadujú spracovanie veľkých množstiev dát (meteorológia, genetika a ďalšie). Na Slovensku sa začali budovať dve centrá LCG: Fyzikálno-matematická fakulta UK Bratislava a Ústav experimentálnej fyziky SAV/UPJŠ  Košice, každé s perspektívou 150-200 výkonných počítačov a pamäťou v objeme cez 50 Tb. Toto sú už v súčasnosti najvýkonnejšie počítačové farmy na slovenských vedeckých pracoviskách, navyše napojené na obrovskú počítačovú kapacitu LCG.
•	Slovenský príspevok do CERN je veľmi dobre využitý aj dlhodobou účasťou 22 slovenských fyzikov, inžinierov a študentov v CERN (cca 0,8% z celkového počtu pracovníkov CERN). Počet Slovákov v CERN vzhľadom k finančnému príspevku SR (0,34%) patrí k úplne najvyšším. V CERNe je zo Slovenska v súčasnosti 11 pracovníkov s dlhodobým kontraktom, 8 pracovníkov projektov, 1 fellow post (post doc.), 2 PhD študenti.
•	Priama návratnosť investícií do CERN. Ako už bolo uvedené, pre slovenské podniky je zaujímavá možnosť zúčastňovať sa konkurzov (tendrov) na zákazky pre CERN. SR má vynikajúcu   návratnosť investícií do CERN. Členský príspevok SR bol v roku 2007 3,491 mil. CHF a zákazky pre slovenský priemysel sú v súčasnosti rozpracované na viac ako 12 mil. CHF, (napr. SES Tlmače 8.862.400,- CHF a VVÚ ZŤS Košice 2.330.000,- CHF). V tomto ukazovateli bolo Slovensko v roku 2006 najúspešnejšou členskou krajinou CERN s koeficientom návratnosti 2,77. To predstavovalo zákazky v hodnote viac než 187 mil. Sk. Ide o pomer medzi hodnotou dodávok do CERN a 93% z členského príspevku. Pri vyčíslení tohto koeficientu za posledné trojročné obdobie je SR na 1. mieste. 
•	Kompatibilita s európskou stratégiou rozvoja vedy. Dokument – European Roadmap for Research Infrastructures (Report 2006), ktorý vydalo európske fórum pre stratégiu výskumnej činnosti (ESFRI), definuje CERN ako vedúce európske pracovisko v oblasti výskumu štruktúry hmoty. V roku 2006 bola z iniciatívy Rady CERN vytvorená zvláštna pracovná skupina pre vypracovanie dlhodobej európskej stratégie v časticovej fyzike. Slovensko v skupine zastupoval Doc. V. Černý (FMFI UK). Skupina vypracovala dokument „The European Strategy for Particle Physics“, ktorý bol schválený na osobitnom zasadnutí Rady CERN v júli 2006 v Lisabone. CERN vyvíja svoje aktivity v súlade s Európskou stratégiou pre časticovú fyziku.
•	Účasť dokdorantov na projektoch CERN. Tu ide o dve možnosti: 1. Podpora doktorandského štúdia v aplikovanej fyzike a  technických odboroch s finančnou podporou CERN - doktoranti sú vo vedeckej výchove na univerzitách členských krajín, CERN poskytuje podporu na ročný – dvojročný pobyt zameraný na výskumnú prácu smerujúcu k dizertačnej práci, poskytne kvalitných školiteľov-špecialistov. Počet doktorantov je ale daný finančnými možnosťami CERN. Počet doktorantov z tej ktorej členskej krajiny je odvodzovaný od finančného príspevku príslušnej krajiny. 2. Doktoranti v časticovej a jadrovej fyzike - školia sa na slovenských školiacich pracoviskách, zapojených do spolupráce s CERN. Témy ich dizertačných prác sú zamerané na projekty CERN, a časť výskumnej práce na dizertácii realizujú počas kratších i dlhodobejších pobytov v CERN, aktívne sa zúčastňujúc na experimentoch. Tu môže CERN, ako aj spolupracujúce zahraničné pracoviská, poskytnúť pomoc špičkových odborníkov formou konzultácií a systematických pracovných kontaktov. Tieto študijné pobyty sú financované z účelových finančných prostriedkov vyčlenených MŠ SR na spoluprácu s CERN.
•	Pozitívny dopad na úroveň vyučovania fyziky na stredných školách. V dňoch 22.4.-28.4.2007 sa uskutočnila návšteva slovenských učiteľov stredných a základných škôl v CERN. Na návšteve CERN sa zúčastnilo vyše 40 učiteľov. Program sa skladal z prednášok, diskusií a návštev pracovísk a zariadení CERN. Prednášky boli v slovenskom jazyku, prednášali slovenskí pracovníci v CERN, niektoré prednášky zabezpečili pozvaní pracovníci zo Slovenska, astrofyziku prednášal Jiří Grygar z Prahy. Medzi učiteľmi mala veľký ohlas návšteva nových experimentálnych zariadení ATLAS a ALICE, ktoré sa v tom čase práve zostavovali v hĺbke približne 100 metrov pod zemou okolo trubice urýchľovača LHC. Návšteva slovenských učiteľov fyziky v CERN bude mať pozitívny dopad na úroveň vyučovania fyziky na stredných školách. Pobyty slovenských učiteľov v CERNe sa plánujú aj na ďalšie roky.

Výška členského príspevku SR do CERN za rok 2007:    76.881.000,- SKK (3,491 mil. CHF)

Spojený ústav jadrových výskumov (SÚJV) - Dubna 
Význam a relevantnosť členstva SR v SÚJV možno dokumentovať nasledovne:
V spolupráci so SÚJV sa v SR buduje Cyklotrónové centrum, pre ktoré je už dva a pol roka vyrobený urýchľovač, ale keďže nie je dostavaná budova, nie je ho možné previesť do SR. SÚJV je garantom vybudovania centra a dodania všetkých technológii s tým súvisiacimi, čím prispeje k odstráneniu zaostávania SR, ktoré je jednou z posledných krajín Európy, ktorá po rozdelení ČSFR zostala bez akýchkoľvek výskumných jadrových zariadení.
Od SÚJV v Dubne dostáva rad výskumných a vývojových inštitúcii v SR objednávky, ktorými sa zvyšuje úroveň týchto inštitúcii a súčasné sa zabezpečuje návratnosť vloženého členského príspevku.
V SÚJV v Dubne doteraz bolo vychovaných cca 380 slovenských odborníkov, z ktorých doteraz okolo 150 realizuje spoločné výskumy, doložené každoročnou vyhodnotenou správou za predošlý rok. 
O význame členstva v kontexte návratnosti pre SR v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci za uplynulé obdobie dokumentujú výročné správy o spolupráci SR so SÚJV v Dubne za roky 2006 a 2007. Členstvo súčasne umožňuje prezentáciu ekonomických výsledkov SR, ako aj výsledkov vedy a výskumu SR na spoločných medzinárodných konferenciách, ktoré sa organizujú každý rok.
V súvislosti so schválením voľnej ekonomickej zóny v okolí SÚJV v Dubne vládou Ruskej federácie (RF), bola zabezpečená účasť delegácie zväzu podnikateľov SR na zasadnutí Výboru vládnych splnomocnencov v decembri 2007, aby sa oboznámili s možnosťou zapojenia sa do medzinárodných aktivít v tejto zóne. V marci 2008 v rámci zasadnutia Výboru vládnych splnomocnencov Generálny sekretariát SÚJV usporiada pre slovenských podnikateľov okrúhly stôl spolu s vybranými zväzmi podnikateľov RF.
V rokoch 2006 a 2007 dodávali SÚJV v Dubne objednávky nasledovné firmy a organizácie:
                       Fyzikálny ústav SAV
                       EVPU a.s. Nová Dubnica
                       Ústav merania SAV
v celkovej sume  437.513,- USD.
 	Na riešení projektov sa v SÚJV v Dubne zúčastnilo 16 vedecko-výskumných organizácii a spoločne dosiahnuté výsledky sú opäť zhrnuté vo výročných  správach za roky 2006 a 2007.
V roku 2006 bolo zo SR na dlhodobých pobytoch v SÚJV 19 expertov, na 3-mesačných pobytoch 19 expertov, na krátkodobých pobytoch 17 expertov. V aparáte ústavu boli dvaja slovenskí predstavitelia na postoch zástupcov riaditeľov laboratórií. V roku 2007 bolo zo SR na dlhodobých pobytoch v SÚJV 14 expertov, na 3-mesačných pobytoch 14 expertov a na krátkodobých pobytoch 14 expertov. V aparáte ústavu bol jeden slovenský zástupca na poste zástupcu riaditeľa laboratória.
Napriek uvedenej intenzívnej spolupráci vidí odborný gestor aj rezervy v oblasti zastúpenia v organizácii, kde by viac slovenských predstaviteľov mohlo zastávať rôzne funkcie a v rámci príspevku SR do SÚJV by bolo možné vyslať viacej mladých expertov s cieľom doktorandského štúdia (Ph.D.) a dosiahnutia prvej vedeckej hodnosti.

Výška členského príspevku SR do SÚJV za rok 2007:		19.772.000,- SKK 
 
Medzinárodný inštitút pre chladiarenskú techniku (IIR) 
IIR je medzinárodnou odbornou organizáciou so sídlom v Paríži. Jeho činnosť je významná najmä z odborného hľadiska v zmysle získavania a rozširovania celosvetovo najnovších odborných a vedeckých poznatkov v oblasti chladiacej a klimatizačnej techniky v rámci výučby na vysokých školách ale aj v technickej odbornej praxi - ide tiež o zvyšovanie znalostí a odbornosti technického a servisného personálu obchodných a servisných firiem najmä prostredníctvom kurzov a školení organizovaných Slovenským zväzom chladiacej a klimatizačnej techniky (SZ CHKT).
Činnosť IIR sa významne prejavuje v oblastiach výsledkov vedy a výskumu v SR, čoho dôkazom je organizovanie Slovenským zväzom chladiacej a klimatizačnej techniky od r. 1995 už šiestich medzinárodných konferencií "Compressors"  pod záštitou a sponzorstvom IIR (siedma bude organizovaná v roku 2008). Týchto konferencii sa zúčastňujú desiatky zahraničných aj slovenských firiem a organizácii  a sú prezentovane najnovšie vedecké poznatky v tejto oblasti ( počet prezentácii sa pohybuje asi od 70 do 120, autori zo SR sú najmä z oblasti vysokého školstva a slovenských aj zahraničných výrobcov chladiacej a klimatizačnej techniky).
Na činnosti IIR sa podieľajú najmä nasledovné firmy a organizácie, ktorých zástupcovia sú členmi IIR:
SZ CHKT Rovinka, Prírodovedecká fakulta UPJŠ Košice, Ústav experimentálnej fyziky SAV Košice, Elektrotechnicky ústav SAV Bratislava, Messer Slovnaft s.r.o. Bratislava, Technicky skúšobný ústav Piešťany, Embraco Slovakia, a .s. Spišská Nová Ves, Strojnícka fakulta STU v Bratislave. 
V jednotlivých komisiách IIR v Paríži pracujú: (schválené kongresom IIR v r. 2007 v Čine na obdobie 2007 -2011):
Prof. V. Havelský - viceprezident komisie E2
Ing. P. Tomlein - viceprezident komisie E1
Prof. A. Feher - člen komisie A1
Ing. M. Gala -člen komisie A2  
Doc. L. Pastor - člen komisie B1

Výška členského príspevku SR do IIR za rok 2007:			283.252,76 SKK

Medzinárodné centrum pre genetické inžinierstvo a biotechnológiu (ICGEB)
Miera odbornej relevantnosti členstva v ICGEB je veľmi vysoká. ICGEB je významná medzinárodná organizácia - medzinárodný informačný vedecký uzol v oblasti genetického inžinierstva, ktoré predstavuje najvýznamnejšiu časť vedeckej revolúcie súčasných dejín. Do spolupráce s ICGEB je zapojených 75 štátov. Centrum je zamerané na výskum a vzdelávanie v oblasti molekulárnej biológie a biotechnológie. Veľký dôraz sa kladie aj na bezpečné využitie biotechnológií. ICGEBnet (zabezpečujúca bio-informatické služby) je zároveň špecializovaným uzlom organizácie EMBnet (European Molecular Biology network). Prostredníctvom členstva sa vedecké inštitúcie SR stávajú účastníkmi významných svetových vedeckých aktivít.
ICGEB, ktoré je reprezentované na území SR Národným centrom Neuroimunologického ústavu SAV, má mimoriadny prínos pre SR najmä v tom, že:
-	podporuje medzinárodnú spoluprácu pri rozvoji a mierovom využívaní genetického inžinierstva a biotechnológií; 
-	posilňuje vedecké a technologické kapacity, napomáha aktivitám na regionálnych úrovniach;
-	rozvíja a podporuje aplikácie genetického inžinierstva a biotechnológií na riešenie problémov rozvoja;
-	slúži ako fórum výmeny informácií, skúseností a know-how medzi vedcami a technológmi členských krajín;
-	vystupuje ako centrum siete pobočiek výskumných a vývojových centier;
-	organizuje vzdelávanie pre vedeckých a technologických pracovníkov;
-	podporuje vzájomné spolupôsobenie medzi vedeckou a technologickou komunitou členských štátov prostredníctvom vedeckých (výmenných) programov;
-	podporuje siete národných a medzinárodných inštitúcií pri organizovaní spoločných výskumných programov, vzdelávania, podieľania sa na výsledkoch, výmene materiálov a informácií;
-	identifikuje a podporuje siete vysoko kvalifikovaných výskumných stredísk;
-	vykonáva program bio-informatiky na podporu konkrétneho výskumu;
-	udržuje úzke vzťahy s priemyslom;
-	bezplatne poskytuje špičkové postgraduálne (PhD.) a postdoktorandské vzdelávanie pre talentovaných uchádzačov z členských krajín. Zároveň hradí študentom po celú dobu štúdia ich životné náklady, ktoré niekoľkonásobne prevyšujú členský príspevok SR.
Členstvo SR v tejto prestížnej organizácii umožňuje univerzitám a vedeckým inštitúciám Slovenska využiť moderné metódy, unikátne drahé prístroje (napr. Synchotron - cena jedného projektu 0,5 mil EUR), laboratóriá molekulárnej biológie a biotechnológií, ako aj patentov. ICGEB patrí medzi popredné inštitúcie rozvíjajúce moderné metódy založené na využití výkonnej výpočtovej techniky. Slovensko, ako člen EMBnet, má touto cestou možnosť získať prístup k veľkému množstvu dát a techník poskytovaných ICGEB. Ide predovšetkým o niekoľko dôležitých biologických databánk, desiatky analyzačných programov a o informačnú základňu venovanú biodiverzite - to všetko prístupné prostredníctvom počítačovej siete. 
Neuroimunologický ústav Slovenskej akadémie vied bol poverený vládou SR funkciou Národného vedeckého centra pre spoluprácu SR s ICGEB (ďalej len centrum). Úlohou národného centra je monitorovať a realizovať potreby Slovenska tak, aby účasť SR v tejto prestížnej organizácii prinášala potrebný vedecký a spoločenský prínos, a to najmä vo forme podpory vedeckých aktivít, prenosu informácií, rozvoja aplikácií genetického inžinierstva a biotechnológií, koordinácie výskumných a vývojových centier a výberu uchádzačov zo SR na doktorandské štúdium (PhD.) v špičkových laboratóriách ICGEB v zahraničí.
Význam členstva spočíva ďalej v tom, že národné centrum sa môže oficiálne uchádzať o financovanie vedeckého projektu vo svojej krajine. Ročný rozpočet ICGEB pre projekty riadené affiliated centre je 1 mil. USD. V roku 2005 Slovensko úspešne predložilo svoj vedecký projekt a bol mu udelený grant vo výške 65.000,- USD na jeho riešenie. Táto čiastka predstavuje 13 násobok ročného členského poplatku SR (5.000,- USD). Názov víťazného slovenského projektu je „X-ray structure of the core of Alzheimer’s disease Paired Helical Filaments“. Výsledky projektu boli po dvoch rokoch riešenia (2006 a 2007) vysoko pozitívne hodnotené a jeho financovanie pokračuje v nezmenenej výške.
ICGEB vytvára jedinečnú príležitosť na pokračovanie na vysokej medzinárodnej úrovni pri riešení významného projektu zameraného na štúdium nádorovo-asociovaného proteínu MN/CA IX. Tento proteín bol objavený na Slovensku a je predmetom narastajúceho záujmu biologicko-medicínskej komunity vzhľadom na jeho perspektívne využitie v diagnostike a terapii niektorých ľudských nádorov. Ďalším významným projektom, realizovaným v spolupráci s vedeckými pracovníkmi ICGEB je expresia heterologických proteínov v Escherichia coli a ich využitie. Pri riešení tohto projektu SR využila skúsenosti a experimentálne vybavenie ICGEB oddelenia Biotechnology transfer, vedeného S.G. Tisminetzkym. Medzinárodná spolupráca v rámci ICGEB viedla v danej oblasti k vývoju vakcíny voči hepatitíde B a ďalším praktickým výstupom.
Aj v roku 2008 môžu slovenskí vedci podať tri návrhy nových projektov.
Prezentácia a uplatnenie výsledkov vedy a výskumu SR je zabezpečená prostredníctvom účasti na ICGEB kurzoch, školeniach, štipendiách a dlhodobých školiacich projektoch (cca 2 roky), ako aj elektronickou komunikáciou s odborníkmi zo spomínaných vedných oblastí. Okrem Slovenska je do spolupráce s ICGEB zapojených ďalších 74 štátov. Významný medzník pre Slovensko nastal v roku 2004, keď Neuroimunologický ústav SAV prešiel náročným výberovým konaním v ICGEB a bol menovaný tzv. Affiliated Centre of ICGEB, čím v celosvetovom kontexte reprezentuje SR a výsledky vedeckej činnosti a umožňuje uplatnenie slovenských expertov po celom svete. Na celom svete je takýchto centier uznaných 38. Centrá organizujú a zabezpečujú školiace aktivity a fungujú ako informačný kanál medzi ostatnými pracoviskami členského štátu a ICGEB.
Významná je aj možnosť účasti na ICGEB kurzoch, školeniach, štipendiách a dlhodobých školiacich projektoch (cca 2 roky), ako aj elektronická komunikácia s odborníkmi zo spomínaných vedných oblastí. Ako bolo už spomenuté v úvode, okrem Slovenska je do spolupráce s ICGEB zapojených ďalších 74 štátov. Okrem toho idú príspevky platené ICGEB slovenským doktorantom a postdoktorantom (štipendiá). Slovensko má pridelenú ročnú kvótu 5 doktorantov. Príspevok na jedného je ročne 12.000,- USD x 5 = 60.000,- USD, čo je 12 násobok členského poplatku.
Národné vedecké centrum, okrem iného, organizačne a administratívne zabezpečuje účasť na vzdelávacích programoch Medzinárodného centra pre genetické inžinierstvo a biotechnológie v Trieste (Taliansko), v rámci ktorých je možné získať hodnosť PhD. vo vedných oblastiach: virológia, molekulárna patológia, mikrobiológia, molekulárna imunológia, molekulárna biológia, štruktúra proteínov a bakteriológia.

Výška členského príspevku SR do ICGEB za rok 2007:	      132.265,- SKK (5.000,- USD)

8. Ministerstvo vnútra SR

Medzinárodná organizácia kriminálnej polície  (INTERPOL)
	SR ako jeden z nástupcov ČSFR bola prijatá za člena INTERPOL na 62. valnom zhromaždení INTERPOL v Arube dňa 29.09.1993 ako 170. člen (v súčasnosti má organizácia 186 členských štátov).
Členstvo SR v tejto organizácii zohráva dôležitú úlohu v boji proti kriminalite páchanej na území SR, a súčasne aj proti kriminalite, ktorá často prekračuje európsky región a prináša nezanedbateľné výsledky pri odhaľovaní a dokumentovaní medzinárodnej trestnej činnosti, pri zisťovaní jej páchateľov, ako aj pri výmene poznatkov a skúseností v oblasti  nových foriem trestnej činnosti. Členstvo v organizácií sa tiež prejavuje aj v podpore justičnej spolupráce v trestných veciach. Prostredníctvom tejto organizácie útvary Policajného zboru SR denne spolupracujú pri výmene informácií v súvislosti s pátraním po hľadaných a nezvestných osobách, pri identifikácii mŕtvol nezistenej totožnosti a kostrových nálezov a tiež pri pátraní po veciach, najmä odcudzených motorových vozidlách a predmetoch kultúrneho dedičstva. Plnenie úloh v rámci organizácie vyplýva zo štatútu INTERPOL, jeho štandardov, z medzinárodnoprávnych záväzkov SR, ako aj zo všeobecne záväzných právnych predpisov SR.

Výška členského príspevku SR do INTERPOL za rok 2007:	6.545.185,86 SKK
      (186.291,- EUR + pravidelný mesačný poplatok za prenos dát cez sieť I-24/7 1.600,-USD) 

Európsky policajný úrad (EUROPOL)
Národná rada Slovenskej republiky vyslovila súhlas s Dohovorom vypracovaným na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, o zriadení Európskeho policajného úradu - Akt Rady zo dňa 26. júla 1995 - ÚV C 316 zo dňa 27. novembra 1995 (ďalej len Dohovor o Europole), ako aj s jeho dodatkovými protokolmi svojim uznesením č. 952 z 13. mája 2004, pričom súčasne rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa článku 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi SR. Dohovor o Europole nadobudol pre SR platnosť 1. septembra 2004.
Výmena informácií s Europolom a členskými krajinami sa uskutočňuje nielen v rámci príslušných útvarov Policajného zboru SR, ale aj v rámci niektorých organizácií pre presadzovanie práva v SR. Je potrebné uviesť, že sa nejedná len o výmenu operatívnych informácií spadajúcich pod mandát organizácie (cca 70% celkovej komunikácie), ale aj informácií legislatívneho zamerania či technologického charakteru. Europol je dynamická organizácia a koncepcia jeho rozvoja a celkového pôsobenia v architektúre vnútornej bezpečnosti EÚ je predmetom diskusií na rôznych fórach. Jeho smerovaniu sa bude musieť SR prispôsobiť a byť pripravená podieľať sa na zabezpečení širokého spektra úloh.
V apríli 2007 nadobudli účinnosť posledné tri dodatkové protokoly k Dohovoru o Europole, ktoré zakladajú Europolu určité právomoci ako napr. požadovať od členských krajín začatie vyšetrovania v konkrétnych trestných veciach. V súčasnosti prebieha na úrovni pracovnej skupiny v Bruseli diskusia o podobe nového právneho rámca organizácie (Rozhodnutie Rady o Európskom policajnom úrade), ktorý o.i. pridá Europolu ďalšie operatívne právomoci a kompetencie v súvislosti s vytváraním a fungovaním spoločných vyšetrovacích tímov. 
V roku 2006 bol Europol vyhlásený za centrálny orgán EÚ pre boj proti falšovaniu eura a po pristúpení SR k jednotnej európskej mene v r. 2009 sa dá očakávať dynamický nárast výmeny informácií v tejto oblasti. Z vyššie uvedeného vyplýva že výmena informácií s Europolom a prostredníctvom Europolu s členskými krajinami má potenciál narastať vo všetkých smeroch aktivít. Súčasne je potrebné uviesť, že podľa nového právneho rámca sa Europol stane agentúrou EÚ a jeho financovanie sa bude zabezpečovať od r. 2010 z komunitárneho rozpočtu.

Výška členského príspevku SR do Europol za rok 2007:
      6.129.129,84 SKK (172.336,- EUR)

Spoločné aspekty Interpol a Europol pre posúdenie miery efektívnosti členstva SR podľa niektorých kritérií
K odbornej relevantnosti:
Vo všeobecnosti možno konštatovať vysokú mieru odbornej relevantnosti. Pri oboch vyššie uvedených medzinárodných organizáciách je potrebné si uvedomiť že organizácie slúžia predovšetkým ako komunikačné nástroje pre výmenu informácií medzi členskými krajinami a súčasne obe organizácie sami poskytujú ďalšie produkty a služby pre podporu členských krajín v boji proti medzinárodnej trestnej činnosti. Členstvo SR v INTERPOL je nezastupiteľné, nakoľko v súčasnosti nejestvuje alternatíva pre komunikáciu s vyše 180 krajinami v danej oblasti. Členstvo SR v EUROPOL vyplýva z právneho poriadku EÚ.
K možnosti prezentácie ekonomických výsledkov, prípadne participácie privátneho sektora:
U oboch organizácií je možné konštatovať minimálny vplyv na súkromný sektor, prípadne na prezentáciu ekonomických výsledkov.
K možnosti uplatnenia stážistov v rámci MO:
Obe organizácie uplatňujú vlastné nástroje pre možnosti uplatnenia stážistov v aparáte organizácie.
K možnosti zapojenia sa do práce organizácie a pôsobenie v štruktúrach MO:
Priamo v štruktúre INTERPOL, v sídle organizácie v Lyone, nemá SR v súčasnej dobe žiadne zapojenie. Pozície sa obsadzujú v procese výberového konania a vo veľkej miere sa jedná o tzv. secondment posty, keď osoba - expert pracuje v prospech organizácie, ale všetky náklady na jej pôsobenie hradí vysielajúca krajina. V rámci EUROPOL sú experti jednotlivých členských krajín platení priamo z rozpočtu organizácie. Pri oboch organizáciách je možné skonštatovať že pre presadenie kandidatúry na určité pozície je potrebná podpora kandidáta od určitého štádia výberového konania.
Ostatné kritéria a parametre sa v prípade MO INTERPOL a EUROPOL javia ako irelevantné.

Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) 
UNHCR bol vytvorený v roku 1950 Valným zhromaždením OSN v rámci úsilia medzinárodného spoločenstva zameraného na zabezpečenie ochrany a pomoci utečencom. V súčasnosti je UNHCR jednou z najväčších humanitárnych organizácií, ktorá počas svojej existencie poskytla pomoc vyše 50 miliónom utečencom. 
Programy UNHCR sú podporované v prevažnej väčšine dobrovoľnými príspevkami členských krajín, medzivládnymi organizáciami, združeniami a fyzickými osobami. UNHCR získava aj príspevok vo výške menej ako 2% pochádzajúci z celkového rozpočtu OSN a taktiež materiálnu pomoc. Programy UNHCR sú schvaľované Výkonným výborom UNHCR, ktorý pozostáva zo 66 členských krajín. Z krajín strednej a východnej Európy majú vo výkonnom výbore v súčasnosti zastúpenie Maďarsko, Poľsko, RF a Srbsko. Slovenská republika sa v roku 2001 prvýkrát zaradila do skupiny donorov na základe príspevku vo výške 151. 658,-USD. Táto čiastka pozostávala z humanitárnej pomoci určenej na pomoc obetiam vojny v Afganistane a čiastky 20.000,-USD.
Na základe uznesenia vlády SR č. 193/2003 SR počnúc rokom 2003 SR uhrádza do rozpočtu UNHCR ročné dobrovoľné príspevky vo výške 10.000,- EUR.
Vzhľadom na to, že migrácia obyvateľstva, vrátane problematiky utečencov, sa stáva jednou z globálnych výziev 21. storočia, je v záujme SR, ako členskej krajiny EÚ, podieľať sa na medzinárodnej ochrane a tvorbe trvalých riešení zameraných na ochranu utečencov. Dobrovoľný finančný príspevok v sume 10.000,- EUR je symbolickým gestom, ktorým SR vyjadruje politickú podporu UNHCR a dôležitosť otázkam utečencov.
Odborným gestorom spolupráce s UNHCR je Migračný úrad Ministerstva vnútra SR (MÚ). Spolupráca medzi UNHCR a migračným úrad vyplýva priamo zo zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  (ďalej len „zákon o azyle“). Konkrétne sú to §§ 42 a 43 zákona o azyle, v zmysle ktorých sa napríklad poverený zástupca úradu vysokého komisára  môže zúčastniť  na konaní o azyle v ktoromkoľvek štádiu, nadviazať kontakt s účastníkom konania, či nahliadať do spisu účastníka konania, ak s tým žiadateľ súhlasí. Migračný úrad tiež poskytuje úradu vysokého komisára informácie o rozhodnutiach vydaných v konaní o azyle a štatistické údaje o žiadateľoch.
Okrem uvedenej spolupráce vyplývajúcej priamo zákona o azyle  migračný úrad realizuje v spolupráci  s UNHCR  aj ďalšie aktivity:
Spolupráca na národnej úrovni
Regionálne zastúpenie UNHCR so sídlom v Budapešti pôsobí od  1.7.2006 ako zastrešujúci orgán pre  Maďarsko,  Poľsko,  Slovensko, Slovinsko. Na území SR zastupuje vysokého komisára OSN Národný úrad UNHCR v SR.
Vzájomná spolupráca prebieha najmä v nasledovných oblastiach:
a) Zástupcovia  migračného úradu pôsobia od roku 2005 v rámci  tzv. multifunkčných tímov. Multifunkčné tímy sú zložené  z vládnych úradníkov,  zástupcov mimovládnych organizácii a pracovníkov UNHCR. Fungujú vo všetkých krajinách, ktoré spadajú pod regionálne zastúpenie v Budapešti. Ich úlohou je vzájomnou  spoluprácou napomáhať riešeniu  prípadných problémov v azylových systémoch. Aktuálnym výsledkom ich práce je správa „Hodnotenie začleňovania žiadateľov o azyl a azylantov v Slovenskej republike s ohľadom na ich vek, pohlavie a iné odlišnosti“ zo septembra 2007 spracovaná na základe výsledkov pohovorov uskutočnených v azylových zariadeniach.
b) Na základe Dohody o spolupráci a poskytovaní materiálnej pomoci pri zabezpečovaní činnosti Národného úradu UNHCR v SR, uzavretej medzi Ministerstvom vnútra SR a UNHCR v roku 1995, migračný úrad pravidelne poskytuje finančné prostriedky na prenájom priestorov úradu UNHCR v SR v Bratislave a s ním spojené služby zo štátneho rozpočtu, kapitoly „migračná politika“. Táto dohoda bola uzavretá v súlade s čl. VI ods.2 a 3 Dohody medzi  vládou SR  a Vysokým komisárom  OSN  pre utečencov týkajúcej sa právneho štatútu, imunít a výsad  UNHCR  a jeho personálu  v SR  dňa 1.3. 1994.
V roku 2006 išlo o sumu 246.000,- SKK a v roku 2007 bolo na činnosť UNHCR poskytnutých 204.868,- SKK. 
Na druhej strane úrad UNHCR v SR finančne podporuje účasť zástupcov MÚ na niektorých zahraničných školeniach spravidla realizovaných pod záštitou UNHCR (napr. Seminár UNHCR o problematike žiadateľov z Čečenska 18.10.2007, alebo účasť na rokovaní usporiadanom pod záštitou UNHCR k problematike určovania veku maloletých žiadateľov o azyl 13.6.2007).
c) UNHCR tiež poriada školenia v oblasti azylovej problematiky. Napr. v októbri 2007 to bolo školenie pre rozhodovačov v Senci realizované UNHCR, kde ako lektori  pre oblasť informácii o krajine pôvodu pôsobili aj zamestnanci MÚ. 
d) Pri príležitosti Svetového dňa utečencov, ktorý vyhlásilo Valné zhromaždenie OSN svojou rezolúciou č. 55/76 z decembra roku 2000 na deň 20. júna sa konajú rôzne podujatia (koncerty, happeningy, výstavy, mediálne podujatia atď.) V roku 2006  prebehla oslava spojená s otvorením nového  záchytného tábora v Humennom, ktorý bol vybudovaný aj z finančných prostriedkov PHARE 2003, realizovaná v spolupráci MÚ, UNHCR a mimovládnych organizácií.
V roku 2007 sa pri príležitosti svetového dňa utečencov uskutočnili v zariadeniach MÚ aktivity pre žiadateľov o azyl  financované z technickej pomoci v rámci Európskeho fondu pre utečencov v spolupráci s mimovládnymi organizáciami. UNHCR organizoval samostatné podujatie.
e) V súvislosti s implementáciou dokumentu UNHCR „Desaťbodový  akčný plán pre ochranu utečencov a zmiešanú migráciu pre krajiny pozdĺž  východnej a juhovýchodnej hranice členských štátov EÚ“ sa počíta aj so spoluprácou medzi UNHCR a relevantným útvarom MV SR, najmä MÚ a Úradom hraničnej a cudzineckej polície ( ďalej len “ÚHCP “).
Spolupráca na medzinárodnej úrovni
Na tomto mieste je  potrebné spomenúť predovšetkým  prezentáciu Slovenskej republiky v oblasti azylu na zasadaniach Stáleho  výboru UNHCR  a Výkonného výboru UNHCR.
V roku 2002 bol zo strany migračného úradu prostredníctvom MZV SR podporený návrh na stále členstvo vo Výkonnom výbore UNHCR.  Členstvo vo Výkonnom výbore neznamená pre Slovenskú republiku žiadne finančné výhody ani výhody iného druhu. Predstavuje však aktívny politický záujem prezentácie SR v tejto oblasti v tomto významnom orgáne OSN celosvetového významu.
Záverom možno celkovú spoluprácu medzi Migračným úradom MV SR a Národným úradom UNHCR v SR hodnotiť ako štandardnú. Migračný úrad sa snaží vytvárať  priaznivé podmienky pre vzájomnú činnosť, o to citlivejšie vníma negatívne a často aj neobjektívne hodnotenie azylového systému zo strany Národného úradu UNHCR v SR, ktoré nie vždy zohľadňuje všetky stránky problematiky.

Výška dobrovoľného príspevku SR do UNHCR v roku 2007:  341.040,- SKK (10.000,- EUR) (pozn.: uvedená suma je hradená z rozpočtovej kapitoly MZV SR)

Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM)
        Od etablovania sa Medzinárodnej organizácie pre migráciu v Slovenskej republike sa uskutočňovala a uskutočňuje úspešná vzájomná spolupráca, ktorej počiatky sa viažu na pomoc pri zabezpečovaní návratu utečencov z Bosny a Hercegoviny do krajiny pôvodu v rokoch 1994-1996, následne na pomoc pri repatriácii utečencov z Kosova v roku 1998 a v súčasnosti pri repatriácii tých nelegálnych cudzincov z rôznych krajín, ktorí sa po neúspešnom pokuse získať azyl v SR rozhodli dobrovoľne vrátiť do krajiny pôvodu ( v súlade s § 44 zákona o azyle).
       SR realizuje dobrovoľné návraty cudzincov do krajiny pôvodu od roku 1998 , kedy bola podpísaná s IOM Dohoda o spolupráci medzi  Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a Ministerstvom vnútra SR o pomoci pri návrate neúspešných žiadateľov o azyl a ilegálnych migrantov do krajiny pôvodu. Migračný úrad na jej plnenie uzavrel s IOM v roku 2006  zmluvu  o poskytovaní  informácií o možnosti  dobrovoľného návratu  do krajiny  pôvodu  žiadateľom  o udelenie  azylu  ubytovaným  v zariadeniach  MÚ MV SR a technicko-organizačných opatreniach  spojených s praktickou  realizáciou  dobrovoľného návratu. 
    Na posilnenie mechanizmu asistovaných dobrovoľných návratov boli využité aj európske fondy, v rámci ktorých boli v oblasti dobrovoľných návratov doteraz realizované tieto projekty:
•	Budovanie kapacít a implementácia programu asistovaných dobrovoľných návratov I. a II.  financované z Európskeho fondu pre utečencov, programový rok 2004 a 2005 zameraného na žiadateľov o azyl
•	Posilnenie mechanizmov a harmonizácia štandardov v oblasti dobrovoľných návratov neregulárnych migrantov v členských štátoch EÚ v strednej Európe I. a II. financované Európskym fondom pre návrat, programový rok  2005 a 2006 (Return preparatory action 2005) zameraného na ilegálnych migrantov
Hoci v súčasnosti v otázke návratu cudzincov do krajiny pôvodu spolupracuje IOM najmä s Úradom hraničnej a cudzineckej polície MV SR, poskytuje migračný úrad naďalej potrebné podklady, ktoré o žiadateľoch registruje vo svojej evidencii,  pri  dodržaní  všeobecné záväzného právneho  predpisu  v oblasti  ochrany osobných údajov.

Tabuľka: Prehľad asistovaných  dobrovoľných návratov
	2005	2006	2007	Spolu	
V rámci Dohody o spolupráci medzi MV SR a IOM	73	82	38	193	
V rámci projektu ERF – programový rok 2004	47*	0	0	47	
V rámci projektu ERF – programový rok 2005	0	38	0	38	
V rámci projektu Return preparatory actions – programový rok 2005	0	8	92	100	
V rámci projektu Return preparatory actions – programový rok 2005	0	0	23	23	
Spolu	120	128	153	549	
* Projekt trval od 14.10.2004 do 31.07.2005 – uvedený počet návratov bol realizovaný len v roku 2005, nie za celý projekt
    Z pohľadu medzinárodných aktivít, možno uviesť účasť zástupcov slovenských odborných útvarov na zasadaniach IOM v Ženeve.
Ekonomické aspekty:
Migračný úrad sa v súlade s dohodou uzatvorenou s IOM dňa  19.11.1996, ktorá nadväzuje na dohodu medzi vládou SR a IOM  zo dňa 17.5.1996, podieľa aj na financovaní nákladov spojených s prevádzkou kancelárie IOM v Bratislave. V roku 2006 a rovnako aj v roku 2007 to bola čiastka 300.000,-Sk.
Okrem uvedeného, prispel migračný  úrad v roku 2006 IOM sumou 2 000,- EUR na  projekt  „Integrácia  prostredníctvom  poskytovania  informácií  a školení pre verejné  inštitúcie  a mimovládne organizácie“ v rámci programu INTI  2004, kde jednou z aktivít bolo aj vytvorenie webovej stránky zameranej na integráciu migrantov – www.domavsr.sk
V roku 2006 bolo uhradených v súlade so zmluvou medzi MÚ a IOM cca. 300 tis. Sk (pozn. išlo o obdobie, keď sa nerealizoval projekt  dobrovoľných návratov v rámci ERF, 11.2006-17.5.2006).

Výška členského príspevku SR do IOM za rok 2007:	675.000,- SKK (20.446,- CHF)

Medzinárodné centrum pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD)
      ICMPD je medzivládna organizácia so sídlom vo Viedni, založená v roku 1993 na základe iniciatívy Švajčiarska a Rakúska. Je to aj konzultatívne fórum pre vlády v 40-tich krajinách zamerané na prevenciu nelegálnej migrácie a  kreovanie vhodného systému pre legálnu migráciu v  Európskom regióne. Jej cieľom je vytvárať ucelené, inovatívne a trvalo udržateľné  migračné politiky a pôsobiť  ako  servisné stredisko  medzi vládami a organizáciami v  Európe.
     SR oficiálne pristúpila k dohode medzi Švajčiarskom a Rakúskom o zriadení a činnosti Medzinárodného centra pre rozvoj migračnej politiky v roku 2006. (10.2.2006 deň uloženia listiny  o pristúpení) ( pozn.: Vláda SR s pristúpením súhlasila v októbri 2005 - uznesenie vlády č. 796,  NR SR 14.12.2006 uz. č. 2017)
     Významný podiel má ICMPD aj pri organizovaní stretnutí pracovných tímov Budapeštianskej skupiny, ktorých sa zúčastňujú aj zástupcovia migračného úradu.  Pre prácu migračných úradov je dôležité pravidelné stretávanie sa na rôznych úrovniach, z dôvodu zabezpečenia výmeny osobných skúseností a poznatkov, ako aj pre odbúravanie formalizmu v kontaktoch zúčastnených inštitúcií.  ICMPD zároveň  poskytla v rámci   rokovania na pôde MV SR, ktoré sa uskutočnilo  6. februára 2008  možnosť pôsobiť ako  administrátor  pri spracovaní projektov podľa požiadaviek MV SR.  Z pozície MÚ  aktuálne prebieha projekt „GDISC Ukrajina – Budovanie kapacít a technická podpora ukrajinských inštitúcií pri efektívnom reagovaní na nepravidelnú tranzitnú migráciu“ , v ktorom MÚ vystupuje ako 
partner pre oblasť  informácii o krajinách pôvodu.
Príspevok  SR do rozpočtu ICMPD predstavoval v rokoch 2006 a 2007   20 000,- EUR.
Všeobecne možno hodnotiť členstvo SR v uvedených medzinárodných organizáciách, zameraných na otázky utečencov a migrácie, z pohľadu  MÚ pozitívne. Citované  aktivity opodstatňujú pokračovanie v spolupráci so spomenutými organizáciami. Z hľadiska finančných aspektov, MÚ je názoru, že okrem členských poplatkov ako príspevok k činnosti organizácií je potrebné brať do úvahy aj výdavky spojené s činnosťou  organizácii na území  SR. Konkrétne ide o uhrádzanie nájmu za príslušné kancelárske priestory a súvisiace služby pre UNHCR a IOM, berúc do úvahy fakt, že tieto  výdavky budú ďalej narastať.

Výška členského príspevku SR do ICMPD za rok 2007:	740.000,- SKK (20.000,- EUR)
(pozn. na základe informácií MV SR bol prepočet uskutočnený cez kurz 1 EURO = 37,0 SK)

9. Ministerstvo zdravotníctva SR

Svetová zdravotnícka organizácia (WHO)
WHO je odborná organizácia systému OSN zaoberajúca sa problematikou zdravia. Odborný gestor hodnotí politickú a odbornú relevantnosť členstva SR v nej vysokou mierou.
	Spolupráca medzi WHO a SR prebieha na báze dvojročných programov. Bola podpísaná Dvojročná dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom zdravotníctva SR a Regionálnym úradom WHO pre Európu (BCA) na roky 2006-2007. Úrad verejného zdravotníctva SR (ÚVZ SR) plnil úlohy zamerané na riešenie priorít v oblasti prevencie a manažmente neprenosných ochorení (vrátane rizikových faktorov a prevencie rakoviny), posilnení inštitucionálnych a technických kapacít na hodnotenie dopadov na zdravie, vytvorení zdravotného informačného systému doplňujúceho tvorbu politiky ENHIS 2 a pri zvyšovaní kapacít krajiny na podporu zdravia spoločnosti s dôrazom na problémy rovnosti a vybrané skupiny. V septembri 2007 bola v Belehrade podpísaná Dvojročná dohoda (BCA) medzi MZ SR a WHO EURO na roky 2008-2009.
SR sa aktívne zúčastňovala na všetkých odborných zasadnutiach, ktoré usporiadal Regionálny výbor WHO pre Európu prostredníctvom útvarov a nominovaných národných koordinátorov rezortu Ministerstva zdravotníctva SR. Z aktivít na ministerskej úrovni je možné spomenúť ministerskú konferenciu WHO o boji proti obezite v Istanbule (nov. 2006), ministerské fórum WHO o tuberkulóze (Berlín, október 2007) a prípravné zasadnutia ku  ministerskej konferencii o zdravotníckych systémoch, pripravovanej v júni 2008 v Talinne. 
V rokoch 2006-2007 boli zo strany ÚVZ SR riešené 4 prioritné oblasti v rámci Dvojročnej dohody o spolupráci. Národný program prevencie obezity bol schválený vládou SR dňa 9.1.2008. V rámci priority „Prevencia a manažment neprenosných ochorení“ sa bude v rokoch 2008-2009 pokračovať v práci na Národnom kardiologickom programe a Národnom onkologickom programe. V rámci riešenia priority „Posilnenie inštitucionálnych a technických kapacít na hodnotenie dopadov na zdravie (HIA) sa vytvorila jednotka na hodnotenie dopadov na zdravie. Problematike je však potrebné venovať sa aj v budúcnosti. 
V rámci priority „Zvyšovanie kapacít krajiny na podporu zdravia spoločnosti s dôrazom na problémy rovnosti a vybrané skupiny“ boli identifikované problémy a navrhované postupy riešenia problematiky podpory zdravia marginalizovaných skupín. V budúcnosti je potrebný rozvoj multisektoriálnej spolupráce na dosiahnutie cieľa úlohy.
	Okrem spomínaných aktivít v rámci BCA dohody vykonáva ÚVZ SR aktivity v spolupráci WHO v oblasti medzinárodných projektov (Health behaviour of school-aged children, Školy podporujúce zdravie, ELSPAC – Európska longitudinálna štúdia tehotenstva a detstva).
	SR prostredníctvom predkladania stanovísk a účasťou na  dotazníkových prieskumoch prispieva k riešeniu aktuálnych prioritných oblastí WHO.
	V rámci riešenia priorít vyplývajúcich z napĺňania Dvojročnej dohody (BCA) na roky 2006-2007 sa procesu zúčastnili regionálne úrady verejného zdravotníctva, Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny, Ministerstvo školstva, Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, Slovenská kardiologická spoločnosť a Slovenská onkologická spoločnosť.
	Zástupcovia SR stáže v aparáte WHO v uplynulom období nevykonávali.
Rezervy v zapojení SR do práce WHO:
	Odborný gestor hodnotí rezervy stredne veľkou mierou. Príčinou je nedostatok odborných kapacít pri riešení niektorých prioritných oblastí. Pri vyťaženosti odborných   pracovníkov rezortu zdravotníctva, pokrytie niektorých globálnych aktivít je zvažované z hľadiska ich významu pre národnú implementáciu. Sú rezervy tiež v možnosti podpory globálnych aktivít, v ktorých bola oslovená SR so žiadosťou o podporu: napr. Globálna iniciatíva eradikácie detskej obrny. 
SR úspešne presadila návrh kandidatúry na členstvo vo významnom orgáne WHO v roku 2007, kedy bola zvolená historicky prvá zástupkyňa SR do Stáleho výboru Regionálneho výboru (RC) WHO pre Európu (SCRC), prorektorka Slovenskej zdravotníckej univerzity a dekanka Fakulty ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií prof. PhDr. Danka Farkašová, PhD. Voľba prebehla na pravidelnom 57. zasadnutí RC WHO v Belehrade, kde sa stretli ministri zdravotníctva Európy.

Výška členského príspevku SR do WHO za rok 2007:     5.892.661,31 SKK (225.859,- USD)

Rámcový dohovor pre kontrolu tabaku
	Rámcový dohovor o kontrole tabaku predstavuje v danej oblasti prvú celosvetovú dohodu väčšiny krajín sveta, ktorú dodnes ratifikovalo 152  štátov. Z hľadiska politického je to medzník v prijímaní ďalších opatrení s cieľom znižovania následkov, ktoré sú s tabakom spojené. Na druhej strane predstavuje dohovor legislatívne východisko pre prijímania právnych noriem na ochranu nefajčiarov, podporu pre intervencie v oblasti vzdelávania o škodlivých účinkoch užívania tabakových výrobkov a poskytovanie špecifickej pomoci pre ľudí, ktorí sú závislí od tabaku.
	V oblasti legislatívnej Slovensko prijalo v roku 2004 nový zákon o ochrane nefajčiarov a jeho novelu v roku 2005, novelu zákona o reklame, a Národný program kontroly tabaku v roku 2006, ktoré predstavujú najdôležitejší nástroj v oblasti regulácie dopytu a ponuky tabakových výrobkov. 
	Z hľadiska politického dohovor stanovil pre všetky štáty povinnosť vytvoriť centrum kontroly tabaku, ktoré bude orgánom zabezpečujúci plánovanie, výkon a hodnotenie intervencií na kontrolu tabaku.
Počas obdobia rokov 2006-2007 nebola poskytnutá zo strany medzinárodnej organizácie finančná a ani technická pomoc. V súvislosti s uplatňovaním Rámcového dohovoru o kontrole tabaku ÚVZ SR požiadal o finančnú pomoc EÚ, respektíve Úrad vlády SR, v rámci projektov Malá grantová schéma, Prechodný fond a Protidrogový fond. Na realizáciu intervencií bolo v rokoch 2006 – 2007 realizovaných 6 projektov, ktoré sa týkali, okrem iného, implementácie Rámcového dohovoru o kontrole tabaku v oblasti vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, verejných zdravotníkov, učiteľov škôl a iné profesie.
	Slovenská republika prostredníctvom predkladania stanovísk v oblasti kontroly tabaku v rámci 2. zasadnutia Konferencie strán k Rámcovému dohovoru o kontrole tabaku zdôrazňovala príklon k striktnej politike kontroly tabaku. Iná forma prezentácie výsledkov sa v rámci organizácie nerealizovala.
	V rámci projektov EÚ a v súvislosti s napĺňaním Národného programu boja proti drogám sa realizovali 3 projekty. Cieľom projektov bolo vzdelávanie pracovníkov regionálnych úradov verejného zdravotníctva, príprava a tlač manuálov, učebných textov a vykonávanie prieskumov.
V uvedenom období nevykonávali v rámci organizácie slovenskí zástupcovia žiadne stáže.
Odborný gestor vidí len minimálne rezervy vo výmene stanovísk za Slovensko. Stredné rezervy sú v oblasti zabezpečenia koordinácie politiky kontroly tabaku zo strany WHO.

Výška príspevku SR pre Rámcový dohovor pre kontrolu tabaku WHO za rok 2007:
133.000,- SKK  (3.163,5 USD).

Dohovor o zákaze vývoja, výroby a skladovania biologických a toxínových zbraní a ich ničení (BWC)
Odborný gestor hodnotí mieru politickej a odbornej relevantnosti účasti SR v dohovore ako vysokú. Po zrušení UNMOVIC (United Nations Monitoring Verification and Inspection Commission) sa jedná o jedinú organizáciu, ktorá má mandát na zaoberanie sa problematikou biologických zbraní.
BWC a jeho Medzinárodný podporný útvar (International Support Unit) neposkytuje pri jeho obmedzenom personálnom obsadení možnosť uplatnenia expertov zo SR, ktoré je minimálne.
Každoročné stretnutie expertov členských štátov poskytuje možnosti prezentovať pokroky dosiahnuté členskými štátmi  vo vysokej miere. SR prezentovala v roku 2007 zákon č. 218 o Zákaze biologických zbraní.
V súvislosti s BWC sa nevykazuje a nevykonáva agenda, ktorej súčasťou sú projekty.
SR je prostredníctvom Stálej misie SR pri OSN v Ženeve ako aj  prostredníctvom pracovníkov MZV SR angažovaná  vo vysokej miere na činnosti súvisiacej s dohovorom BWC.

Výška členského príspevku SR na podujatia BWC v roku 2007:
11.394,11 SKK (455,-  USD) 

Európska liekopisná komisia
Európska liekopisná komisia bola založená na základe čiastkovej dohody Rady Európy. Pôsobí na pôde Rady Európy v Štrasburgu.
Cieľom tejto komisie je príprava Európskeho liekopisu (Ph. Eur), významného európskeho normatívneho dokumentu, ktorého účelom je harmonizácia noriem na kvalitu liekov, záväzného pre 37 krajín, vrátane SR. V roku 2007 sa nominovaní odborníci SR zúčastňovali na zasadaniach komisie. Hlavným programom bola príprava liekopisných textov pre 6. vydanie Ph. Eur., platné od 1.1.2008. ŠÚKL v skupine– Vakcíny a séra  prispieval k tvorbe liekopisných monografií pre túto oblasť.
Praktickým výstupom je Slovenský liekopis pripravovaný prekladom textov Európskeho liekopisu, vytváranie priaznivého prostredia pre farmaceutických výrobcov na export liečiv a liekov na európsky trh.
V roku 2007 v rámci spolupráce medzi Ministerstvom zdravotníctva SR, EÚ a Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) prebiehal projekt PPRI – Projekt cenotvorby a kategorizácie liekov. Projekt mal za cieľ vytvoriť medzinárodnú sieť pracovníkov v oblasti liekov a vypracovať podrobné informácie o prostredí liekovej politiky v krajinách EU.
V roku 2007 v rámci spolupráce medzi Ministerstvom zdravotníctva SR a OECD bola uskutočnená "Štúdiová analýza vybraných krajín OECD v systéme liekovej politiky". SR v projekte spracovala informácie o prostredí a systéme liekovej politiky v SR.
Uvedené činnosti znamenali praktické získanie znalosti z iných krajín a odovzdanie skúseností SR v liekovej politike. 
Podľa odborného gestora sú rezervy v zapojení sa expertov do odborných skupín pracujúcich v rámci liekopisnej komisie.

Výška príspevku SR do Európskej liekopisnej komisie za rok 2007:
410.634,13 SKK (11.818,51 EUR)

10. Ministerstvo životného prostredia SR

Svetová meteorologická organizácia (WMO)
	WMO je odbornou organizáciou systému OSN. Hlavnými princípmi, ktoré sa aplikujú v práci WMO sú princíp solidarity a princíp slobodnej výmeny dát. Umožňujú uskutočnenie spoločných aktivít svetovej komunity bez ohľadu na rozdielnu technickú a organizačnú úroveň hydrometeorologických služieb jednotlivých štátov.
SR ako člen WMO profituje zo všetkých vyššie spomenutých aktivít. Výkon meteorologickej a hydrologickej služby na Slovensku by bol veľmi obmedzený, ak nie nemožný, bez spolupráce so zahraničnými partnermi na globálnej, regionálnej a susedskej úrovni. Členstvo SR vo WMO umožňuje najmä: prístup k nevyhnutne potrebným meteorologickým, klimatologickým  a hydrologickým údajom, produktom a informáciám v operatívnom a neoperatívnom režime, metodickému zabezpečeniu základných aktivít Slovenského hydrometeorologického ústavu (SHMÚ) a k rozvoju relevantného výskumu, zapojenie do celoeurópskych a celosvetových aktivít v oblasti tvorby metodík hydrologickej a meteorologickej služby, zapojenie do výskumných aktivít významných pre SR. Členstvo SR vo WMO umožňuje tiež ovplyvňovať politiku WMO na globálnej úrovni, avšak  hlavne na úrovni technických komisií v zmysle potrieb SR.
WMO prevádzkuje rozsiahlu komunikačnú, monitorovaciu a informačnú infraštruktúru, ktorej využívanie je nutnou podmienkou výkonu hydrometeorologickej služby v národnom meradle. Takúto infraštruktúru, ktorú nevyhnutne potrebuje, by SR nebola schopná samostatne vytvoriť a prevádzkovať. V tomto zmysle neexistuje žiadna iná alternatíva k členstvu SR vo WMO. 
	SR sa v rokoch 2006-2007 zapojila do projektu „Manažment povodní“, s dôrazom na prívalové povodne, ktorý sa riešil v rámci Asociovaného programu WMO a GWPO (Global Water Partnership Organization). Do projektu boli zapojení experti z SHMÚ, STU Bratislava, Ústavu hydrológie SAV a Civilnej ochrany MV SR, z oblasti hydrológie, meteorológie a civilnej ochrany. Okrem toho sa aktívne na riešení projektu v SR zapojili aj obce, konkrétne Vrbovce a obce oravského regiónu (Lokca, Vasiľov a Hruštín).  SR získala  na  riešenie  tohto  projektu podporu 30.000,- CHF z WMO a ďalšie financie 10.000,- USD z GWPO. V rámci projektu boli spracované metodické postupy pri riadení prívalových povodní a uskutočnené cvičenia krízového riadenia počas povodní. Okrem SR sa na programe zúčastnili aj Poľsko a Rumunsko (každý samostatným projektom).
	Členstvo, aktivity a príspevky SR v predmetných programoch WMO prispievajú k rozširovaniu vedeckých a technických poznatkov, výmene skúseností medzi odborníkmi a pomáha SR v ďalšom rozvoji v oblasti meteorológie, klimatológie a hydrológie. SHMÚ v roku 2007 podpísal Dohodu o spolupráci s Hydrometeorologickou službou v Kazachstane. Okrem expertíz a údajov z oblasti pôsobnosti hydrometeorologickej služby sa uskutočňuje aj poskytovanie údajov o kvalite ovzdušia zo staníc EMEP (programu monitorovania ovzdušia v rámci Dohovoru OSN o cezhraničnom prenose znečisťujúcich látok). Stanica Chopok sa stal prvou slovenskou regionálnou stanicou s pravidelným monitorovaním kvality ovzdušia a atmosférických zrážok, ktorá bola začlenená do dvoch medzinárodných programov EMEP a GAW/WMO.
	Aktívna účasť slovenských expertov na riešení úloh WMO umožňuje prenos poznatkov a skúseností do iných regiónov v rámci WMO. V predchádzajúcich dvoch rokoch bolo v oblasti strednej Ázie, Blízkeho Východu a Balkánu uskutočnených niekoľko kontraktov medzi meteorologickými službami a firmami zo SR (automatizácia pozorovaní atmosféry a hydrosféry).
	SR má zastúpenie v sekretariáte WMO a experti SHMÚ pracujú v odborných komisiách a pracovných skupinách organizácie. Odborníci SHMÚ sa zúčastňujú na odborných podujatiach organizovaných WMO (kurzy, konferencie, semináre) a náklady často hradí WMO. SHMÚ pôsobí ako Regionálne prístrojové centrum pre časť strednej a východnej Európy.
	Rezervy v zapojení SR do práce organizácie sú stredne veľké. Stále je priestor na uplatnenie firiem z SR na trhu v oblasti podpory hydrometeorologických služieb v rozvojových krajinách. Vyžaduje si to však aj širšiu politickú a technickú podporu v SR. Vhodným nástrojom by mohla byť koordinovanejšia a efektívnejšia orientácia Slovenskej rozvojovej pomoci, ktorú uskutočňuje MZV SR.
	Je záujmom SR presadiť kandidatúru svojho člena do Výkonnej rady WMO a do riadiacich štruktúr RA VI pre Európu.

Výška členského príspevku SR do WMO za rok 2007:	673.398,35 SKK (31.225,- CHF)

Európska organizácia pre budovanie prevádzkovanie a využívanie meteorologických družíc  (EUMETSAT) 
Západoeurópske krajiny vytvorili EUMETSAT, aby rozšírili svoju spoluprácu v oblasti družicovej meteorológie, predpovedí počasia, monitoringu klímy a detekcie globálnych klimatických zmien. Vstupom  do EUMETSAT pripojujú členské krajiny svoj finančný a odborný potenciál k plneniu tohto poslania. EUMETSAT, ako jedna z najvýznamnejších európskych organizácií, hrá aktívnu úlohu pri plnení relevantných aspektov programov Európskej únie a rozvíja partnerstvo s Európskou komisiou. EUMETSAT je intenzívne zapojený do realizácie európskej kozmickej politiky. Pre členské štáty poskytuje jedinečnú platformu pre prezentovanie a obhajobu národných záujmov v tejto oblasti. Satelitné dáta majú veľký význam nielen pre bezpečnosť obyvateľstva, ale aj pre vojenské aplikácie, zvlášť pre členov NATO. Vstup jednotlivých krajín regiónu do EUMETSAT nadobudol charakter paralelného procesu k procesu rozšírenia EÚ. Slovensko sa stalo lídrom tohto procesu, bolo prvým kooperujúcim štátom a aj prvým plnoprávnym členom v organizácii z tejto skupiny krajín.
	Odborný gestor hodnotí mieru politickej a odbornej relevantnosti členstva SR v EUMETSAT ako veľmi vysokú. Satelitné pozorovania sú podstatným vstupom do systémov pre klasickú a numerickú predpoveď počasia a tiež pomáhajú pri diagnostike podmienok priaznivých pre vznik katastrofických javov v atmosfére a hydrosfére. Významnou oblasťou využitia satelitných informácií je príprava veľmi krátkodobých predpovedí počasia, t.j. predpovedí na niekoľko hodín a pre relatívne malé regióny. Diagnostikuje sa a predpovedá sa vývoj búrok, oblastí turbulencie, oblastí s tvorbou námrazy, lokalizujú sa dýzové prúdenia. Tieto výstupy sa uplatňujú pri riadení leteckej dopravy a pri predpovedi živelných pohrôm, povodní, atď. Satelitné dáta sa ďalej využívajú v klimatologických štúdiách a pri sledovaní zmien klímy. Sú jedinečným a nenahraditeľným zdrojom pre všetky národné hydrometeorologické služby. Plnoprávne členstvo v EUMETSAT prináša členskému štátu, okrem prístupu k dátam, aj nenahraditeľnú možnosť spolupráce s odbornými zložkami organizácie na úrovni expertov. EUMETSAT vyvíja, zavádza a prevádzkuje systém programových balíkov na aplikáciu satelitných dát (SAF). Plný prístup k vyvinutým produktom je mimoriadne významný najmä pre malé krajiny s obmedzeným potenciálom.
	Vývoj a prevádzka satelitných systémov sú finančne náročné aktivity. Všeobecne sa však investície v tejto oblasti považujú za vysoko efektívne, čo potvrdzuje nepriamo aj členstvo všetkých ekonomicky významných krajín Európy v EUMETSAT. Ekonomické odhady uvádzajú pomer medzi nákladmi a úžitkom v rozpätí 5 – 20. Plnoprávne členstvo otvára ďalej možnosť priamej ekonomickej návratnosti finančných prostriedkov, vložených formou členského poplatku.
	SR (Slovenský hydrometeorologický ústav - SHMÚ) sa zúčastňuje na projekte Hydrologický SAF (H-SAF), cieľom ktorého je využitie všetkých relevantných družicových údajov pre vývoj produktov, ktoré vo vysokej miere doplnia pokrytie všetkých povodí členských štátov EUMETSAT, teda aj Slovenska, údajmi o intenzite a úhrnoch zrážok, obsahu pôdnej vlahy, rozloženia snehovej pokrývky a stanovenia jej vodného obsahu. Hlavným ekonomickým výsledkom projektu H-SAF, okrem získaných 60.000,- EUR na expertízy, bude dostupnosť nových operatívnych produktov pre všetkých riešiteľov v operatívnej fáze projektu. Vodné hospodárstvo krajiny využije tieto výstupy v lepšom riadení vodných nádrží a v krízových povodňových situáciách pri ochrane obyvateľstva a majetku.
	SR má stredne veľké rezervy v zapojení sa do práce organizácie a zo strany SR sa očakáva vyššia zainteresovanosť vedeckej základne SAV a vysokých škôl na projektoch EUMETSAT, taktiež sú rezervy pri zapojení podnikateľskej sféry v oblasti kozmického vývoja.

Výška členského príspevku SR do EUMETSAT za rok 2007:
        17.071.747,28 SKK (491.344,- EUR)

Medzinárodná organizácia pre morské dno (MOMD)
Spoločná organizácia  INTEROCEANMETAL (SO IOM)
Cieľom oboch organizácií je vyhľadávanie a prieskum polymetalických konkrécií na dne Tichého oceána. Po vykonaní prieskumu a redukcii pôvodne pridelenej prieskumnej plochy má SO IOM prednostné právo ťažby na území o rozlohe 75 000 km2, ktoré leží na dne Tichého oceána medzi Mexikom a Havajskými ostrovmi. Hodnota úžitkových kovov mangánu, medi, niklu a kobaltu sa na území SO IOM odhaduje na 180 – 200 miliárd USD. 
Na roky 2001 – 2012 je naplánované riešenie technických otázok dobývania týchto surovín. K ťažbe sa prikročí vtedy, keď zásoby niektorých kovov na pevnine začnú byť nedostačujúce, čo spôsobí rast svetových cien týchto kovov. Budúca ťažba (najskôr v roku 2020) predstavuje strategický zámer SR.
Dlhodobým cieľom je spolupodieľať sa na tvorbe pravidiel pre vyhľadávanie a prieskum hydrotermálnych polymetalických sulfidov, pre vyhľadávanie a prieskum feromangánových kôr bohatých na kobalt, pre hodnotenie vplyvov na životné prostredie pri vyhľadávaní a prieskume surovín na morskom dne.
Údaje a výsledky sa získavajú najmä spoločne – expedíciami do pridelenej časti Tichého oceána. Prezentácia vlastných výsledkov vedy a výskumu je v organizácii vítaná a firmy a organizácie SR sa zapájajú do riešenia čiastkových problémov.
V aparáte INTEROCEANMETAL pracovali 1-2 experti SR. Veľké rezervy má SR v zapojení do práce organizácie, tieto však súvisia s finančnými prostriedkami. Pri vyššom rozpočte by SR mala podstatne väčšie možnosti na prípravu ťažby v priemyselnom meradle.
Kanditatúra SR na predsedu Rady INTEROCEANMETAL sa v najbližšom období nepredpokladá, keďže funkcia je rotačná a predstaviteľ SR predsedal rade v rokoch 2001-2003.
MOMD pripravuje hlavne predpisy a pravidlá pre vyhľadávanie, prieskum a neskoršiu ťažbu kovov na morskom dne. Prideľuje tiež územia pre prieskum a ťažbu a kontroluje dodržiavanie predpisov za určených podmienok. SR sa prezentuje na rokovaniach ako jeden z členských štátov INTEROCEANMETAL. Delegát SR bol viceprezidentom Zhromaždenia MOMD v rokoch 2001 a 2002, v roku 2003 viedol zhromaždenie ako viceprezident. V rámci kompenzácie by bolo vhodné podporiť v roku 2008 kandidatúru iného východoeurópskeho štátu.

Výška členského príspevku SR do MOMD za rok 2007:	   108.277,65 SKK (4.014,- USD)

Výška členského príspevku SR do INTEROCEANMETAL za rok 2007:
 2.509.200,- SKK (100.000,- USD)

11. Úrad jadrového dozoru SR

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE)
MAAE je organizáciou, ktoré má vo vzťahu k OSN osobitné postavenie – nie je odbornou organizáciou systému OSN, je nezávislou medzivládnou organizáciou ale pod záštitou OSN. Má sídlo vo Viedni. Jej úlohou je podporovať a dohliadať na využívanie atómovej energie na mierové účely, či už v oblasti energetiky alebo vedeckého výskumu a využitia. Podporuje rozvoj a transfer jadrových technológií pre mierové využitie, vytvára globálny režim jadrovej bezpečnosti a napomáha globálnemu úsiliu v oblasti prevencie šírenia jadrových zbraní. Pre SR, ktorá na svojom území prevádzkuje jadrové energetické zariadenia, má členstvo v MAAE nezastupiteľnú úlohu aj vzhľadom na širokú škálu možností technickej spolupráce a pomoci.
V septembri 2007 sa konalo 51. riadne zasadnutie Generálnej konferencie MAAE, ktorá je najvyšším orgánom agentúry. Delegácia SR spolusponzorovala rezolúcie týkajúce sa zárukového systému, aplikácie jadrovej energie, uplatňovania bezpečnostných záruk v KĽDR, posilnenia aktivity MAAE v oblasti jadrových vied, technológií a aplikácií, opatrení na ochranu proti jadrovému a radiačnému terorizmu, opatrení na posilnenie jadrovej bezpečnosti a radiačnej ochrany. Vedúca delegácie SR, predsedníčka Úradu jadrového dozoru SR (ÚJD SR) vo svojom vystúpení vyzdvihla úlohu Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, pozitívne zhodnotila nadobudnutie účinnosti Medzinárodného dohovoru o potlačení aktov jadrového terorizmu z júla 2007 a ubezpečila delegátov konferencie o tom, že prevádzka všetkých jadrových zariadení na Slovensku je bezpečná a spoľahlivá v súlade s platnou legislatívou. V rámci konferencie sa uskutočnilo rokovanie vedúcej delegácie SR s námestníčkou generálneho riaditeľa MAAE A.M. Cetto. Bolo konštatované, že spolupráca SR a MAAE je mimoriadne úspešná a významne prispieva k rozvoju mierového využívania jadrovej energie na Slovensku (energetika, zdravotníctvo, výskum).
Spoluprácu SR a MAAE v oblasti technických projektov možno hodnotiť ako veľmi úspešnú. V roku 2007 pokračovala spolupráca v 3 národných a v mnohých regionálnych a interregionálnych projektoch formou účasti na seminároch, tréningových kurzoch a technických stretnutiach, zabezpečovaním odbornej pomoci expertov a dodávok zariadení, ako aj formou koordinovaných výskumných projektov.
 V roku 2007 sa v SR školilo na krátkych vedeckých pobytoch a stážach 12 pracovníkov dozorov jadrových elektrární a iných odborných pracovísk z rôznych krajín. Školenia a konzultácie boli zamerané najmä na otázky jadrovej a radiačnej bezpečnosti, nakladania s rádioaktívnymi  odpadmi, legislatívu,  bezpečnostné analýzy a prevádzkovanie jadrových elektrární, ich odstavovanie a predlžovanie životnosti. 
V roku 2007 sa uskutočnili v SR v Bratislave 4 regionálne semináre. V marci 2007 sa uskutočnil regionálny seminár na tému: Harmonization of Low Power Probabilistic Safety Assessment (30 účastníkov). V sept. 2007 sa realizovalo osobitné podujatie k 50. výročiu MAAE na tému Status and Perspectives of Nuclear Safety (28 účastníkov). Ďalší regionálny seminár sa uskutočnil v dňoch v okt. 2007 na tému Harmonization of Low Power and Shutdown Probabilistic Safety Assessment for WWER Nuclear Power Plants (27 účastníkov). V nov. 2007 sa uskutočnil regionálny seminár na tému: Development and Implementation of Safety Management System for Regulatory Bodies. Na seminári sa zúčastnilo 18 zástupcov úradov jadrových dozorov z krajín strednej a východnej Európy, ako aj expertov krajín MAAE. Všetky semináre boli pozitívne hodnotené tak zo strany MAAE ako aj zo strany účastníkov.
Cieľom ÚJD SR v oblasti technickej spolupráce je postupný prechod na aktívnu zahraničnú pomoc, pri ktorej sa poskytujú vedecké návštevy, expertné konzultácie a semináre pre  krajiny s podobným jadrovým programom ako má SR. 

Výška členského príspevku SR do MAAE za rok 2007:		3.426.000,- SKK
Výška príspevku SR do Fondu technickej spolupráce MAAE:	1.750.000,- SKK
 
Organizácia Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO)
Dňa 3. marca 1998 vláda SR ratifikovala Zmluvu o všeobecnom zákaze jadrových skúšok. Vláda SR uložila ÚJD SR zabezpečiť vykonávanie funkcie národného orgánu pre styk s Organizáciou Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok, so sídlom vo Viedni. Vzhľadom na to, že počet ratifikácií zmluvy členskými krajinami zatiaľ nedosiahol predpísaný počet, organizácia zatiaľ formálne pôsobí ako Prípravná komisia CTBTO. Jej aktivity a programy sú však vykonávané v plnej miere tak, ako to predpokladá zakladajúci dokument.
ÚJD SR hodnotí politicko-odbornú relevantnosť členstva SR vo vysokej miere. Spolupráca SR so CTBTO prispieva k plneniu zahraničnopolitických cieľov SR. V roku 2007 boli zabezpečované úlohy vyplývajúce predovšetkým z plenárnych zasadnutí Prípravnej komisie CTBTO a z rokovaní jej pracovných skupín. Po odbornej stránke sa ÚJD SR v roku 2007 aktívne zapájal do procesu prerokovávania operačného manuálu pre inšpekcie na mieste - vrátane aktívnej účasti na seminári vo Viedni a do tvorby ďalších technických dokumentov.
	ÚJD SR ako národný orgán CTBTO v tesnej spolupráci s MZV SR sa podieľa aktívnou účasťou na akciách CTBTO zameraných na skorý vstup zmluvy do platnosti.

Výška členského príspevku SR do CTBTO za rok 2007:		1.510.000,- SKK

Agentúra pre jadrovú energiu pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/NEA)
ÚJD SR ako gestor spolupráce s OECD/NEA v súlade s príslušným uznesením vlády SR koordinuje spoluprácu SR s OECD/NEA a zabezpečuje plnenie záväzkov SR vyplývajúcich z tohto členstva, ktorého politicko-odbornú relevantnosť hodnotí ÚJD SR vo vysokej miere. Spolupráca SR a OECD/NEA prispieva k plneniu odborných cieľov, ako aj zahraničnej politiky SR.
V roku 2007 sa zástupcovia SR zúčastnili na rokovaniach Riadiaceho výboru NEA (Steering Committee for Nuclear Energy), ktoré sa konali v apríli a v októbri  ako i na rokovaniach siedmych stálych pracovných výborov. Experti SR sa aktívne zapájajú do činnosti jednotlivých výborov, pracovných a expertných skupín. Zástupcovia ÚJD SR sa zúčastnili na zasadnutiach Výboru pre aktivity jadrových dozorov (CNRA), Výboru pre bezpečnosť jadrových zariadení (CSNI), Výboru pre otázky manažmentu radioaktívnych odpadov (RWMC) a Legislatívneho výboru (NLC) a zapojili sa aj do činnosti ďalších pracovných skupín, ktorých zameranie je v súlade s kompetenciami úradu. Experti SR spracovali rad dokumentov, ktoré slúžia ako podkladové materiály pre vyhodnotenia a odborné publikácie OECD/NEA. ÚJD SR participuje aj na činnosti vedecko-výskumného projektu Halden Reactor.

Výška členského príspevku SR do OECD/NEA a do Databanky NEA:	665.000,- SKK
Príspevok na projekt Halden:							403.000,- SKK
12. Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR

Medzinárodná organizácia pre legálnu metrológiu (OIML)
Medzinárodná organizácia pre legálnu metrológiu je popri Metrickom dohovore druhou medzivládnou metrologickou organizáciou, ktorá bola založená v roku 1955 s cieľom podporovať globálnu harmonizáciu požiadaviek a postupov v legálnej metrológii. Legálna metrológia zahŕňa všetky aktivity spojené s meraním, predpísané príslušnými právnymi predpismi, ktorých cieľom je zabezpečiť potrebnú úroveň dôveryhodnosti výsledkov meraní v štátom regulovanej sfére, t.j. meraní, ktoré majú vplyv na transparentnosť obchodných transakcií, ochranu spotrebiteľa, zdravia, bezpečnosti, životného prostredia alebo pri vymožiteľnosti práva. OIML od svojho vzniku vytvorila svetovú technickú štruktúru, ktorá členským štátom poskytuje vzájomnú informovanosť a dôveru k štruktúram legálnej metrológie členských štátov, dokumenty umožňujúce harmonizáciu požiadaviek, odporúčania na vypracovanie a implementáciu predpisov v legálnej metrológii a globálny systém medzinárodnej certifikácie a akceptácie v legálnej metrológii.
Najvyšším orgánom OIML je Medzinárodná konferencia legálnej metrológie, ktorá sa zvoláva každé 4 roky. Riadiacim orgánom je Medzinárodný výbor legálnej metrológie. Vlastnú technickú činnosť vykonávajú technické výbory a podvýbory (Technical Committees and Subcommittees – TC, SC), zložené zo zástupcov členských krajín. OIML má v súčasnosti 59 členských štátov, ktoré aktívne pôsobia v štruktúrach OIML a 57 členov korešpondentov, ktorí majú štatút pozorovateľa. Členmi OIML sú všetky členské štáty EÚ. Československá republika bola členským štátom OIML od roku 1961, Slovenská republika je členským štátom OIML od roku 1993.
Efektivita členstva SR v OIML sa plnej miere prejavila v procese prípravy a harmonizácie slovenskej metrologickej legislatívy s legislatívou členských štátov EÚ v období pred vstupom do EÚ. V tomto procese sa vychádzalo zo smerníc Európskych spoločenstiev, ale aj z medzinárodných odporúčaní a ďalších dokumentov OIML. Aktívna účasť SR na tvorbe a novelizácii medzinárodných odporúčaní a  interpretačných dokumentov vypracovávaných v OIML a ich implementácia do národných predpisov je aktuálnou úlohou aj v súčasnosti, najmä v oblastiach nepokrytých metrologickou legislatívou EÚ.
Harmonizácia metrologickej legislatívy SR s medzinárodnými odporúčaniami OIML a tým odstraňovanie technických prekážok v medzinárodnom obchode je v súlade s cieľmi politiky SR, jej ekonomickými zámermi i odbornými cieľmi. Preto členstvo SR v OIML je vo vysokej miere v záujme SR.
Experti SR sa vo vysokej miere aktívne zapájajú do práce  prakticky všetkých technických výborov a podvýborov OIML pri tvorbe a pripomienkovaní návrhov medzinárodných odporúčaní OIML a ich revíziách. V tomto procese uplatňujú svoje odborné stanoviská, záujmy slovenských výrobcov meracej techniky, výsledky výskumu v oblasti metrológie.
Slovenská republika má zastúpenie v mnohých technických výboroch a podvýboroch príslušnými odborníkmi (najmä zamestnancami Slovenského metrologického ústavu a Slovenskej legálnej metrológie, n. o.) a priamo zodpovedá za technický výbor TC 4 Etalóny a zariadenia na kalibráciu a overovanie.
Možnosť participácie firiem a organizácií na agende OIML je len formou poskytnutia expertov a ich zapojenia do činnosti technických výborov a podvýborov OIML. V súčasnosti zapojenie expertov z organizácií mimo SMÚ a SLM je len minimálne.
Možnosť stáží v rámci OIML je minimálna, toto kritérium je v kontexte OIML irelevantné.
Miera zapojenia SR do práce OIML je primeraná možnostiam SR. Rezervy v zapojení sú minimálne a to v možnosti prevzatia zodpovednosti za činnosť technického výboru/podvýboru v prípade, že členský štát sa vzdá tejto funkcie a SR bude mať na to dostatočné odborné predpoklady.

Výška členského príspevku SR do OIML za rok 2007:	467.690,60 SKK (13.130,- EUR)

Medzinárodný úrad pre váhy a miery (BIPM)
Metrický dohovor je vládna medzinárodná dohoda v oblasti vedy a techniky, na základe ktorého bol založený BIPM. Dohoda dáva kompetencie BIPM, ale tiež Generálnej konferencii pre váhy a miery (CGPM) a Medzinárodnému výboru pre váhy a miery (CIPM) konať vo veciach svetovej metrológie. Československá republika bola stranou dohody od roku 1922. Slovenská republika je členom od roku 1993. V roku 1999 na zasadnutí CGPM podpísal Slovenský metrologický ústav (SMÚ) jeden zo základných dokumentov globálneho metrologického zabezpečenia - Dohovor o vzájomnom uznávaní národných etalónov a kalibračných certifikátov a výsledkov meraní vydaných národnými metrologickými ústavmi (CIPM MRA).
Dohoda významným spôsobom prispieva k rozvoju vedy, techniky, priemyslu a obchodu zavedením a stálym zdokonaľovaním systému jednotného merania a to účasťou na medzinárodných porovnávacích meraniach, výsledky ktorých sa deklarujú v databáze spravovanej BIPM ako kalibračné a meracie možnosti každého účastníckeho laboratória.
SMÚ participuje na riešení rôznych výskumných úloh a to v rámci projektov na medzinárodnej úrovni, ako i svojou stálou účasťou buď ako účastník alebo pozorovateľ v technických, resp. v poradných výboroch a následným využívaním týchto výsledkov vo svojej práci – každoročne predkladaných vo Výročnej správe SMÚ ako i pri vyhodnotení kontraktu. 
	Členstvo SR umožňuje stáže vo forme postgraduálnych štúdií – PhD., alebo dočasné pobyty v rámci riešenia určitých vedeckých otázok.
	Rezervy vyplývajú predovšetkým z nedostatku jazykovo pripravených ľudí  a z dôvodu ohraničeného spektra činností SMÚ.
	Odborný gestor má v úmysle predložiť kandidatúru do Poradného výboru BIPM pre elektrinu a magnetizmus (CCEM BIPM) a CIE (Komisia  pre osvetľovanie). 

Výška príspevku SR do BIPM za rok 2007:		           1.799.379,92 SKK (50.516,-  EUR)

Stála medzinárodná komisia na skúšky ručných palných zbraní (C.I.P.)
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky vykonával v roku 2007 naďalej činnosť na zaistenie plnenia záväzkov SR vyplývajúcich z členstva v Stálej medzinárodnej komisii na skúšky ručných palných zbraní (C.I.P.), ktoré mu vyplývajú z uznesenia vlády SR č. 465 zo dňa 24. júna 1997.
C.I.P. bola zriadená s cieľom zabezpečovať plnenie medzivládneho Dohovoru o vzájomnom uznávaní skúšobných značiek ručných palných zbraní z 1. júla 1969. Dohovor je multilaterálnou dohodou 13 zmluvných strán a jeho depozitárom je Belgické kráľovstvo. SR je riadnym členom tohto dohovoru od 20. septembra 1996.
Členstvo SR v C.I.P. je v súlade so zahraničnou politikou SR a má veľký hospodársky význam predovšetkým pre uznávanie skúšobných značiek a výsledkov skúšok úradného merania. Vytvárajú sa tak náležité podmienky pre podnikateľské subjekty v oblasti výroby, obchodu a skúšok zbraní a streliva pre civilnú potrebu. 
Výsledky činnosti C.I.P. sa premietajú do práce všetkých organizácií v oblasti výroby, skúšania a predaja ručných palných zbraní pre civilnú potrebu, ako aj do legislatívy v tejto oblasti
Delegácia SR sa v roku 2007 zúčastnila zasadnutí oboch výborov/subkomisií C.I.P. v Bruseli (máj 2007), ako aj zasadnutia vedúcich delegácií C.I.P. v Bruseli (november 2007).

Výška príspevku SR do rozpočtu C.I.P za rok 2007:	101.430,- SKK (3.000,- EUR)

13. Úrad priemyselného vlastníctva SR

Svetová organizácia duševného vlastníctva (WIPO) 
WIPO je odborná organizácia systému OSN, poslaním ktorej je okrem zabezpečenia medzinárodnej ochrany výsledkov tvorivej duševnej činnosti občanov členských štátov aj  ďalší rozvoj medzinárodného systému ochrany duševného a priemyselného vlastníctva (vynálezy, ochranné známky, dizajny, označenia pôvodu výrobkov), vrátane stimulácie inovačného myslenia, inovačnej politiky a tým aj ekonomického rozvoja členských štátov.
Vzhľadom na komplexnosť agendy WIPO je spolupráca s touto organizáciou v podmienkach SR zabezpečovaná nielen Úradom priemyselného vlastníctva SR (pre oblasť práva priemyselného vlastníctva), ale aj Ministerstvom kultúry SR (pre oblasť autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom) a Ministerstvom pôdohospodárstva SR (pre oblasť nových odrôd rastlín).
V závislosti od počtu prihlášok medzinárodných ochranných známok podaných do WIPO je podiel na prerozdelenom zisku, ktorý WIPO poukazuje Úradu priemyselného vlastníctva SR (ÚPV SR) cca 15 mil. Sk (suma je príjmom štátneho rozpočtu SR). Ďalšie príjmy do  štátneho rozpočtu sú z platieb administratívnych poplatkov.
Ďalšia návratnosť pre SR je najmä vo forme finančného a odborného zabezpečenia pri organizovaní podujatí pre slovenskú odbornú verejnosť (semináre, konferencie s tematikou ochrany inovácií) a to na národnej, regionálnej a tiež medzinárodnej úrovni. V niektorých prípadoch býva slovenským odborníkom hradená účasť na zahraničných podujatiach organizovaných WIPO.
Účasť odborných pracovníkov ÚPV SR na zasadaniach odborných pracovných skupín a výborov na pôde WIPO je príležitosťou na prezentáciu nielen odborných stanovísk, ale aj dosiahnutých výsledkov v hospodárskej a právnej oblasti.
Jednou z aktivít WIPO je spolupráca a podpora malých a stredných podnikov v oblasti budovania a posilňovania ich inovačných kapacít. V tejto súvislosti organizuje inštitúcia rôzne odborné podujatia, na ktorých sa môžu uvedené subjekty zúčastniť. 
V rámci podpory vedy a výskumu bol iniciovaný projekt spolupráce s univerzitami - "WIPO University Initiative". Za slovenskú stranu sa na tomto projekte zúčastňuje Prírodovedecká fakulta UK Bratislava.
Jednou z možností uplatnenia pracovníkov SR je aj účasť na krátkodobých vzdelávacích akciách organizovaných WIPO Worldwide Academy.

Výška členského poplatku SR do WIPO za rok 2007:      2.935.469,92 SKK (136.737,- CHF).